16.3.2012 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 77/20 |
DOPORUČENÍ KOMISE
ze dne 15. března 2012
o monitorování přítomnosti námelových alkaloidů v krmivech a potravinách
(Text s významem pro EHP)
(2012/154/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1) stanoví, že je zakázáno používat produkty určené ke krmení zvířat, u nichž obsah nežádoucích látek překračuje maximální obsahy stanovené v příloze I uvedené směrnice. |
(2) |
Maximální obsah 1 000 mg/kg pro námel (Claviceps purpurea) byl stanoven pro všechna krmiva obsahující nemleté obiloviny. |
(3) |
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 19. dubna 2005 (2) na žádost Komise stanovisko týkající se námele jakožto nežádoucí látky v krmivech. |
(4) |
Pojmem námel se rozumí houbové struktury rodu Claviceps, které se vytvářejí místo obilných zrn na klasech obilovin nebo místo semen u travin a jeví se jako tmavě zbarvené sklerocium. Tato sklerocia obsahují různé druhy alkaloidů, přičemž nejčastěji se jedná o ergometrin, ergotamin, ergosin, ergokristin, ergokryptin a ergokornin a jim příbuzné –ininy. Množství a rozložení toxinů se mezi jednotlivými kmeny hub liší v závislosti na hostitelské rostlině a zeměpisné oblasti. |
(5) |
V současnosti není známa míra variability rozložení námelových alkaloidů v závislosti na druzích hub, zeměpisném rozložení ani ve vztahu k hostitelské rostlině (například rozložení alkaloidů v žitném námelu se liší od námelů jiných trav). Aby bylo možné identifikovat všechny faktory ovlivňující variabilitu rozložení námelových alkaloidů u jednotlivých druhů rostlin, bylo by zapotřebí více údajů. |
(6) |
Posouzení míry kontaminace obilovin žitným námelem podle fyzického vzhledu je často nepřesné, neboť velikost a váha sklerocia se může značně lišit. Posouzení podle fyzického vzhledu není navíc u zpracovaných krmiv a potravin možné. Proto bylo navrženo, aby se kromě kontroly využívající metod fyzické detekce využily i možnosti kontroly prostřednictvím chemické analýzy potencionálně kontaminovaných krmiv a potravin, neboť k detekci námelových alkaloidů jsou k dispozici různé chromatografické metody. Uvedené metody se však omezují pouze na vybrané druhy námelových alkaloidů. |
(7) |
Je nezbytné shromáždit více údajů o přítomnosti těchto námelových alkaloidů, a to nejen u nemletých obilovin, ale i u obilných výrobků, krmných a potravinových směsí a získat spolehlivé údaje o rozložení námelových alkaloidů v krmivu a potravinách a zjistit vztah mezi obsahem námelových alkaloidů a obsahem sklerocia. Je vhodné, aby se toto monitorování zaměřilo na šest nejběžnějších námelových alkaloidů, tj. na ergometrin, ergotamin, ergosin, ergokristin, ergokryptin a ergokornin a jim příbuzné –ininy, |
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
1. |
Členské státy by měly za aktivního zapojení provozovatelů krmivářských a potravinářských podniků monitorovat přítomnost námelových alkaloidů v obilovinách a produktech z obilovin určených k lidské spotřebě nebo určených ke krmení zvířat na pastvinách/v travních pícninách a v krmných a potravinových směsích. |
2. |
Členské státy by měly analyzovat vzorky, alespoň pokud jde o tyto námelové alkaloidy:
|
3. |
Členské státy by měly, bude-li to možné, určit zároveň obsah sklerocia ve vzorku za účelem lepšího poznání vztahu mezi obsahem sklerocia a úrovní jednotlivých námelových alkaloidů. |
4. |
Výsledky analýz by měly být pravidelně poskytovány úřadu EFSA za účelem zanesení do databáze. |
V Bruselu dne 15. března 2012.
Za Komisi
John DALLI
člen Komise
(1) Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10.
(2) Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci na žádost Komise týkající se námele jakožto nežádoucí látky v krmivech. The EFSA Journal (2005) 225, s. 1–27. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/contam_op_ej225_ergot_en1.pdf.