EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0896
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on public procurement
Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zadávání veřejných zakázek
Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zadávání veřejných zakázek
/* KOM/2011/0896 v konečném znění - 2011/0438 (COD) */
Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zadávání veřejných zakázek /* KOM/2011/0896 v konečném znění - 2011/0438 (COD) */
DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu ·
Odůvodnění a cíle návrhu Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a
udržitelný růst podporující začlenění [KOM(2010) 2020] je
založena na třech propojených a vzájemně se posilujících prioritách:
rozvoji hospodářství založeného na znalostech a inovacích, podpoře
konkurenceschopného, nízkouhlíkového hospodářství méně náročného
na zdroje a podpoře hospodářství s vysokou zaměstnaností,
jež zajišťuje sociální a územní soudržnost. Zadávání veřejných zakázek hraje ve
strategii Evropa 2020 klíčovou roli jako jeden z tržních
nástrojů, jenž má být použit k dosažení těchto cílů
zlepšováním podnikatelského prostředí a podmínek pro inovace
v podnikání a povzbuzováním většího zadávání ekologických zakázek,
které podporují přechod na nízkouhlíkové hospodářství méně
náročné na zdroje. Strategie Evropa 2020 zároveň
zdůrazňuje, že politika zadávání veřejných zakázek musí
zajišťovat co nejúčinnější využívání veřejných
prostředků a že trhy s veřejnými zakázkami musí být
otevřené pro celou Unii. Vzhledem k těmto výzvám je
potřeba revidovat a modernizovat stávající právní předpisy upravující
zadávání veřejných zakázek, aby byly lépe uzpůsobeny k reakci na
vyvíjející se politické, sociální a hospodářské prostředí. Ve svém sdělení ze dne 13. dubna 2011
s názvem „Akt o jednotném trhu: Dvanáct nástrojů k podnícení
hospodářského růstu a posílení důvěry“ zahrnula Komise mezi
dvanáct klíčových prioritních opatření, jež mají orgány EU
přijmout před koncem roku 2012, revidovaný a modernizovaný právní rámec
zadávání veřejných zakázek, jenž by zadávání zakázek učinil
pružnějším a umožnil, aby byly veřejné zakázky lépe používány na
podporu jiných politik. Tento návrh má dva vzájemně se
doplňující cíle: ·
Zvýšit účinnost veřejných výdajů,
aby se zajistily nejlepší možné výsledky zadávání zakázek z hlediska
efektivnosti vynaložených prostředků. Z toho vyplývá zejména
zjednodušení a zvýšení pružnosti stávajících pravidel zadávání veřejných
zakázek. Efektivnější a účinnější postupy přinesou
prospěch všem hospodářským subjektům a usnadní účast malých
a středních podniků a zahraničních účastníků. ·
Umožnit veřejným zadavatelům, aby
zadávání veřejných zakázek lépe využívali k podpoře
společných cílů celé společnosti, jako jsou ochrana životního
prostředí, účinnější využívání zdrojů a energií, boj proti
změně klimatu, podpora inovací, zaměstnanosti a sociálního
začleňování a zajištění nejlepších možných podmínek pro
poskytování kvalitních sociálních služeb. ·
Obecné souvislosti Zadávání veřejných zakázek hraje
významnou roli v celkové hospodářské výkonnosti Evropské unie.
V Evropě utratí orgány veřejné správy za dodávky, stavební práce
a služby zhruba 18 % HDP. Vzhledem k objemu nákupů lze zadávání
veřejných zakázek použít jako účinný nástroj pro dosažení jednotného
trhu, který podněcuje inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění. Současná generace směrnic o zadávání
veřejných zakázek – směrnice 2004/17/ES[1] a 2004/18/ES[2] – je výsledkem dlouhého vývoje,
který začal v roce 1971 přijetím směrnice 71/305/EHS.
Zaručením transparentních a nediskriminačních postupů se tyto
směrnice zaměřují zejména na zajištění, aby
hospodářské subjekty z celého jednotného trhu při soutěži o
veřejné zakázky plně požívaly výhod základních svobod. Komplexní ekonomické hodnocení ukázalo, že směrnice
o zadávání veřejných zakázek dosáhly do značné míry svých cílů.
Vedly k větší transparentnosti a vyššímu stupni hospodářské
soutěže a přitom dosáhly měřitelných úspor díky nižším
cenám. Zúčastněné strany však přesto
vyjádřily požadavek na přezkum směrnic o zadávání veřejných
zakázek, aby se zjednodušila pravidla, zvýšila jejich účinnost a
účelnost a lépe se přizpůsobily pro reakci na vyvíjející se
politické, sociální a hospodářské prostředí. Efektivnější a
účinnější postupy dodají veřejným zadavatelům větší
flexibilitu, přinesou prospěch všem hospodářským subjektům
a usnadní účast malých a středních podniků a zahraničních
účastníků. Zlepšená pravidla zadávání veřejných zakázek umožní
veřejným zadavatelům také lépe využívat zadávání veřejných
zakázek k podpoře společných cílů celé společnosti,
jako jsou ochrana životního prostředí, účinnější využívání
zdrojů a energií a boj proti změně klimatu, podpora inovací a
sociálního začleňování a zajištění nejlepších možných podmínek
pro poskytování kvalitních sociálních služeb. Tuto orientaci potvrdily výsledky
konzultací se zúčastněnými stranami, které Komise vedla na jaře 2011,
kde naprostá většina zúčastněných stran podporovala návrh
přezkoumat směrnice o zadávání veřejných zakázek, aby se lépe
přizpůsobily novým výzvám, kterým zadavatelé veřejných zakázek i
hospodářské subjekty čelí. ·
Platné předpisy vztahující se na oblast
návrhu Společně s navrhovanou novou
směrnicí o veřejných službách tento návrh nahradí směrnice 2004/17/ES
a 2004/18/ES jako základní prvky právního rámce Evropské unie pro zadávání
veřejných zakázek. Směrnice bude doplněna o další prvky
právního rámce: ·
Směrnice 2009/81/ES[3] stanoví specifická pravidla pro
zadávání citlivých zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti. ·
Směrnice 89/665/EHS[4] zřizuje společné
standardy pro vnitrostátní přezkumná řízení, aby byla zajištěna
dostupnost rychlých a účinných nápravných prostředků ve všech
zemích EU, pokud se účastníci domnívají, že zakázky nebyly zadány
spravedlivě. ·
Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato iniciativa provádí strategii Evropa 2020
pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění [KOM(2010)
2020] a stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020: Digitální agenda pro
Evropu [KOM(2010) 245], Unie inovací [KOM(2010) 546], Integrovaná průmyslová
politika pro éru globalizace [KOM(2010) 614], Energie 2020 [KOM(2010) 639] a
Evropa účinněji využívající zdroje [KOM(2011) 21]. Provádí také Akt
o jednotném trhu [KOM(2011) 206], a to zejména jeho dvanácté klíčové
opatření „Modernizovaný a revidovaný právní rámec pro veřejné
zakázky“. Jde o strategickou iniciativu v rámci pracovního programu Komise
na rok 2011. 2. Konzultace se zúčastněnými
stranami a posouzení dopadů ·
Konzultace se zúčastněnými stranami Metody konzultací, hlavní cílová
odvětví a obecný profil respondentů Komise zveřejnila dne 27. ledna 2011
Zelenou knihu o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání
veřejných zakázek – Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu
veřejných zakázek[5],
čímž zahájila rozsáhlou veřejnou konzultaci o možnostech legislativních
změn, které by zadávání zakázek usnadnily a učinily pružnějším a
které by umožnily, aby veřejné zakázky byly lépe používány na podporu
jiných politik. Účelem Zelené knihy bylo určit klíčové oblasti k
reformě a požádat zúčastněné strany o názory na konkrétní
možnosti legislativních změn. Diskutovaná problematika zahrnovala
potřebu zjednodušení postupů a zvýšení jejich pružnosti, strategické
použití zadávání veřejných zakázek na podporu jiných cílů politiky,
zlepšení přístupu malých a středních podniků
k veřejným zakázkám a boj s protekcionářstvím, korupcí a
střety zájmů. Veřejné konzultace skončily dne 18. dubna
2011 a setkaly se s velkou odezvou. Komise obdržela celkem 623 reakcí,
které pocházely od nejrůznějších skupin zúčastněných stran,
včetně ústředních orgánů členských států,
veřejných zadavatelů na místní a regionální úrovni a jejich sdružení,
podniků, průmyslových sdružení, zástupců akademické obce,
organizací občanské společnosti (včetně odborů) a
jednotlivých občanů. Většina reakcí pocházela ze Spojeného
království, Německa, Francie a – v menší míře – z Belgie,
Itálie, Nizozemí, Rakouska, Švédska, Španělska a Dánska. Výsledky konzultací byly shrnuty
v souhrnném dokumentu[6]
a předloženy a projednány na veřejné konferenci dne 30. června
2011[7]. Shrnutí odpovědí a způsob,
jakým byly vzaty v úvahu Naprostá většina zúčastněných
stran oceňovala iniciativu Evropské komise přezkoumat současnou
politiku zadávání veřejných zakázek. Z různých otázek
projednávaných v Zelené knize kladou zúčastněné strany
zvláště silný důraz na potřebu zjednodušit postupy a učinit
je pružnějšími. Například jasná většina všech skupin
zúčastněných stran podpořila myšlenku, aby se více využívalo
výběrové řízení s vyjednáváním. Byla též vyjádřena jasná podpora
opatřením ke zmírnění administrativní zátěže v souvislosti
s výběrem účastníků. Ohledně strategického použití zadávání
veřejných zakázek k dosažení společenských cílů strategie
Evropa 2020 byla stanoviska zúčastněných stran různá. Mnoho
zúčastněných stran, zvláště podniky, dalo najevo obecnou
nechuť k myšlence použití zadávání veřejných zakázek na podporu
jiných politických cílů. Jiné zúčastněné strany, zejména
organizace občanské společnosti, takové strategické použití silně
podporovaly a obhajovaly zásadní změny samotných zásad politiky Evropské
unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. ·
Sběr a využití výsledků odborných
konzultací Kromě konzultací k Zelené knize
provedla Komise v letech 2010/2011 komplexní hodnocení dopadu a
účinnosti právních předpisů EU upravujících zadávání
veřejných zakázek vycházející z rozsáhlého souboru důkazů a
nového nezávislého výzkumu. Studie posuzovaly především náklady a
účinnost postupů zadávání veřejných zakázek, problematiku
přeshraničního zadávání zakázek, přístupu malých a
středních podniků na trhy s veřejnými zakázkami a
strategického použití zadávání veřejných zakázek v Evropě. Zjištění tohoto hodnocení jasně
ukázala, že směrnice o zadávání veřejných zakázek 2004/17/ES a 2004/18/ES
pomohly nastolit kulturu transparentnosti a zadávání zakázek motivované
výsledky, přinášející úspory a zlepšení kvality výsledků zadávacího
řízení, jež z pohledu zadavatelů veřejných zakázek i
dodavatelů vysoce převyšují náklady spojené s uplatňováním
těchto postupů. Hodnocení také shledalo, že rozdíly při provádění
a uplatňování směrnice vedly v různých členských
státech k různým výsledkům. Doba potřebná na splnění
všech postupů a náklady zadavatelů veřejných zakázek se
v jednotlivých členských státech velmi liší. ·
Posouzení dopadů Posouzení dopadů a jeho shrnutí poskytují
přehled různých možností pro každou z pěti skupin
základních problémů (administrativní uspořádání, oblast
působnosti, postupy, strategické zadávání zakázek a přístup na trhy
s veřejnými zakázkami). Na základě analýzy výhod a nevýhod
různých možností byl určen soubor preferovaných možností, jenž by
měl optimalizovat synergie mezi různými řešeními a
umožňovat, aby úspory spojené s jedním typem opatření
neutralizovaly náklady související s jiným typem opatření (např.
možné zvýšení procesních požadavků způsobené opatřeními
strategického zadávání zakázek by mohlo být částečně
neutralizováno úsporami plynoucími z lepší koncepce zadávacích řízení).
Tyto preferované možnosti jsou základem předloženého návrhu. Návrh zprávy o posouzení dopadů
přezkoumal výbor pro posouzení dopadů, který požadoval změny
týkající se zejména určení specifických prvků právního rámce, popisu
projednávaných možností, hlubší analýzy nákladů a přínosů
zvolených hlavních opatření a systematického zohlednění názorů
zúčastněných stran, a to jak v definici problému, tak pro
doplnění analýzy dopadů. Tato doporučení pro zlepšení byla
začleněna do závěrečné zprávy. Stanoviska výboru pro
posouzení dopadů ke zprávě jsou zveřejněna spolu
s tímto návrhem, jakož i s konečným zněním zprávy o
posouzení dopadů a jejím souhrnem. 3. Právní stránka návrhu ·
Právní základ Návrh je založen na čl. 53
odst. 1, článku 62 a článku 114 Smlouvy o fungování
Evropské unie (SFEU). ·
Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se uplatní, nespadá-li
návrh do výlučné pravomoci EU. Členské státy nemohou
dostatečně dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu: Koordinace postupů zadávání
veřejných zakázek přesahujících určité prahové hodnoty se
osvědčila jako důležitý nástroj pro dosažení vnitřního trhu
v oblasti veřejných zakázek, který zajišťuje hospodářským
subjektům na celém jednotném trhu účinný a rovný přístup
k veřejným zakázkám. Zkušenosti se směrnicemi 2004/17/ES a 2004/18/ES
a s předchozími generacemi směrnic o zadávání veřejných
zakázek ukázaly, že celoevropské postupy zadávání zakázek poskytují při
zadávání veřejných zakázek transparentnost a objektivitu, což vede ke
značným úsporám a k lepším výsledkům zadávání zakázek, jež
přináší prospěch orgánům členských států, a
v konečném důsledku i evropským daňovým poplatníkům. Tohoto cíle by nebylo možno uspokojivě
dosáhnout opatřeními členských států, jež by nevyhnutelně
vedla k rozdílným požadavkům a možná i k protichůdným
procesním režimům, což by zvyšovalo složitost regulace a způsobovalo
nežádoucí překážky pro přeshraniční činnosti. Návrh je tedy v souladu se zásadou
subsidiarity. ·
Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality, protože nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení cíle zajištění řádného fungování vnitřního trhu pomocí
souboru celoevropských koordinovaných postupů zadávání zakázek. Navíc je
návrh založen na přístupu využívajícím „soubor nástrojů“, což
členským státům umožňuje maximální flexibilitu při
úpravě postupů a nástrojů pro jejich specifickou situaci. V porovnání se současnými
směrnicemi o zadávání veřejných zakázek návrh značně sníží
administrativní zátěž související s vedením zadávacího řízení, a
to jak veřejným zadavatelům, tak hospodářským subjektům;
tam, kde se předpokládají nové požadavky (například
v souvislosti se strategickým zadáváním zakázek), dojde ke kompenzaci
odstraněním omezení v jiných oblastech. ·
Volba nástrojů Jelikož je návrh založen na čl. 53
odst. 1, článku 62 a článku 114 Smlouvy o fungování
Evropské unie, neumožňovala by Smlouva upravit ustanovení použitelná pro
veřejné nákupy zboží a služeb formou nařízení. Navrhovaným nástrojem
je proto směrnice. Během posuzování dopadů byly
nelegislativní možnosti vyřazeny z důvodů podrobně
popsaných v posouzení dopadů. 4. Rozpočtové důsledky Návrh nemá žádné rozpočtové
důsledky. 5. Další informace ·
Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení
platných právních předpisů (směrnice 2004/18/EHS). ·
Přezkum / revize / ustanovení o
skončení platnosti Návrh zahrnuje ustanovení o přezkumu
týkající se ekonomických dopadů prahových hodnot. ·
Prováděcí opatření a informativní
dokumenty Návrh se týká oblasti, ve které mají právní
předpisy Unie zajišťovat koordinaci, což s sebou nese významný dopad
na celou řadu vnitrostátních oblastí práva. Přestože je účelem návrhu
koordinace, mnohá ustanovení představují plnou harmonizaci a návrh
obsahuje velké množství právních povinností. Členské státy doplní pravidla
Unie dodatečnými vnitrostátními ustanoveními tak, aby se celý systém stal
funkčním. V této souvislosti určila Komise
několik faktorů, kvůli kterým jsou pro správné pochopení
prováděcích opatření i pro fungování celého systému pravidel pro
zadávání zakázek na vnitrostátní úrovni nezbytná upřesnění ze strany
členských států: –
opatření, která převádějí
předpisy do vnitrostátního práva, a prováděcí opatření jsou
přijímána na různých institucionálních úrovních
(celostátní/federální, regionální, místní); –
kromě různých úrovní, na nichž
předpisy vznikají, jsou v mnoha členských státech pravidla také
rozlišena podle jednotlivých dotčených odvětví nebo druhů
zadávání zakázek; –
základní právní rámec doplňují a v
některých případech překrývají správní opatření obecné nebo
zvláštní povahy. Jen členské státy jsou schopné
vysvětlit, jak jejich různá opatření provádějí
směrnici Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek a jak se tato
opatření navzájem ovlivňují. Z těchto důvodů by
společně s prováděcími opatřeními, zejména srovnávacími
tabulkami, které představují operační nástroj pro analýzu
vnitrostátních opatření, měly být sděleny také dokumenty
vysvětlující vztahy mezi různými částmi této směrnice a
odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích opatření. ·
Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho
oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský
prostor. ·
Podrobné vysvětlení návrhu 1) Zjednodušení a zvýšení pružnosti
zadávacích řízení Navrhovaná směrnice umožňuje
zjednodušení a zvýšení pružnosti procesního režimu stanoveného současnými
směrnicemi o zadávání veřejných zakázek. Za tím účelem zahrnuje
tato opatření: Vyjasnění oblasti působnosti: Základní pojem „zadávání zakázek“, který se objevuje také
v názvu navrhované směrnice, byl nově zaveden pro lepší
určení oblasti působnosti a účelu předpisů o zadávání
zakázek a usnadnění uplatňování prahových hodnot. Definice
některých hlavních pojmů určujících oblast působnosti
směrnice (jako veřejnoprávní subjekt, veřejné zakázky na
stavební práce a služby, smíšené zakázky) byly revidovány s ohledem na judikaturu
Soudního dvora. Návrh se zároveň snaží zachovat kontinuitu používání
pojmů a koncepcí, jež se v průběhu let vyvinuly
prostřednictvím judikatury Soudního dvora a jsou pracovníkům
v praxi dobře známé. V této souvislosti je nutno upozornit, že
mírné odchylky od znění a uspořádání známého z předchozích
směrnic neznamenají nutně změnu podstaty, jejich účelem
může být zjednodušení textů. Tradiční rozlišení mezi takzvanými
„prioritními“ a „neprioritními“ službami (služby „A“ a „B“) bude zrušeno.
Výsledky hodnocení ukázaly, že již není oprávněné omezovat úplné
uplatňování předpisů o zadávání zakázek na omezenou skupinu
služeb. Ukázalo se však také, že standardní režim zadávání zakázek není
přizpůsobený sociálním službám, které potřebují specifický
soubor pravidel (viz níže). Přístup využívající „soubor
nástrojů“: Systémy členských států
zajistí dvě základní formy řízení, otevřené a omezené
řízení. Navíc mohou za určitých podmínek umožňovat výběrové
řízení s vyjednáváním, soutěžní dialog nebo inovační
partnerství, novou formu řízení pro zadávání inovativních zakázek (viz
níže). Veřejní zadavatelé budou mít navíc
k dispozici soubor šesti specifických metod zadávání zakázek a nástroje
určené pro souhrnné a elektronické zadávání zakázek: rámcové dohody,
dynamické nákupní systémy, elektronické dražby, elektronické katalogy,
ústřední nákupní subjekty a společné zadávání zakázek.
V porovnání se stávající směrnicí byly tyto nástroje zlepšeny a
vyjasněny s cílem usnadnit elektronické zadávání zakázek. Zjednodušený režim pro zadavatele na
nižších úrovních veřejné správy: V souladu
s dohodou WTO o veřejných zakázkách zavádí návrh zjednodušený režim
zadávání zakázek, který se vztahuje na všechny zadavatele na úrovni nižší, než
je úroveň ústředních orgánů státní správy, jako jsou místní a
regionální orgány. Tito zadavatelé mohou jako výzvu k účasti
v soutěži použít oznámení předběžných informací. Jestliže
této možnosti využijí, nemusí před zahájením zadávacího řízení
zveřejňovat samostatné oznámení o zakázce. Po vzájemné dohodě
s účastníky mohou také pružněji stanovit určité lhůty. Podpora elektronického zadávání zakázek: Používání elektronické komunikace a zpracování transakcí zadavateli
veřejných zakázek může přinést významné úspory a lepší výsledky
zadávání zakázek za současného snížení časových ztrát a chybovosti.
Cílem tohoto návrhu je pomoci členským státům dosáhnout přechodu
na elektronické zadávání zakázek, jež umožňuje dodavatelům, aby se
zúčastnili on-line zadávacích řízení na celém vnitřním trhu. Za
tím účelem stanovuje navrhovaná směrnice povinné předávání
oznámení v elektronické formě, povinnou elektronickou dostupnost
zadávací dokumentace a ukládá přechod na plně elektronickou
komunikaci, zejména elektronické podání, u všech zadávacích řízení
během dvouletého přechodného období. Zefektivňuje a zlepšuje dynamické
nákupní systémy a elektronické katalogy, nástroje pro plně elektronické
zadávání zakázek, jež jsou zvláště uzpůsobeny pro vysoce agregované
zadávání zakázek, které provádějí ústřední nákupní subjekty. Nástroj
pro elektronické zadávání zakázek by rovněž veřejným zadavatelům
umožnil předcházet, odhalovat a napravovat chyby, jež jsou obvykle
způsobeny špatným porozuměním nebo interpretací pravidel pro zadávání
veřejných zakázek. Modernizace postupů: Návrh skýtá pružnější a snadněji použitelný přístup k některým
důležitým prvkům zadávacích řízení. Lhůty pro účast a
předložení nabídek byly zkráceny, což umožňuje rychlejší a
efektivnější zadávání zakázek. Rozlišení mezi výběrem
uchazečů a zadáním zakázky, jež je často zdrojem chyb a
nedorozumění, je nyní pružnější a zadavatelům zakázek
umožňuje rozhodnout o nejpraktičtější posloupnosti posouzením
kritérií pro zadání zakázky před kritérii pro výběr a vzít
v úvahu organizaci a kvalitu pracovníků přidělených na
plnění zakázky jako kritérium pro zadání zakázky. Byly přezkoumány a vyjasněny
důvody pro vyloučení zájemců a uchazečů. Zadavatelé
zakázek budou oprávněni vyloučit hospodářské subjekty, které
vykázaly závažné nebo přetrvávající nedostatky při plnění
předchozích smluv. Návrh poskytuje také možnost „sebeočisty“:
veřejný zadavatel může akceptovat zájemce nebo uchazeče i
přesto, že existuje důvod pro vyloučení, jestliže zájemce nebo
uchazeč přijme vhodná opatření k odstranění
důsledků nedovoleného jednání a k účinné prevenci dalšího
výskytu takového pochybení. Změny zakázek během jejich doby
trvání se stávají pro pracovníky v praxi stále významnější a
problematičtější záležitostí. Zvláštní ustanovení o změně
zakázek přebírá základní řešení vypracovaná v judikatuře a
představuje pragmatické řešení pro případ nepředvídaných
okolností, jež vyžadují úpravu veřejné zakázky během její doby
trvání. 2) Strategické použití zadávání
veřejných zakázek jako reakce na nové výzvy Navrhovaná směrnice je založena na přístupu
„umožnění“, který veřejným zadavatelům poskytuje nástroje
potřebné k přispění k dosažení cílů strategie
Evropa 2020 pomocí jejich kupní síly k nákupu zboží a služeb, jež
podporují inovace, berou ohled na životní prostředí a bojují proti
změně klimatu, přičemž zlepšují zaměstnanost,
veřejné zdraví a sociální podmínky. Náklady životního cyklu: Návrh poskytuje zadavatelům veřejných zakázek možnost
založit svá rozhodnutí o zadání zakázky na nákladech životního cyklu
výrobků, služeb nebo stavebních prací, jež mají být předmětem
nákupu. Životní cyklus zahrnuje všechny etapy existence výrobku nebo
prací či poskytnutí služby, od pořízení surovin nebo vytvoření
zdrojů až po odstranění, likvidaci a ukončení. Náklady, které se
berou v úvahu, nezahrnují jenom přímé peněžní výdaje, ale také
externí náklady pro životní prostředí, pokud je lze vyjádřit v
penězích a ověřit. Pokud byla vyvinuta společná metoda
Evropské unie pro výpočet nákladů životního cyklu, jsou veřejní
zadavatelé povinni ji použít. Výrobní proces:
Veřejní zadavatelé mohou v technických specifikacích a v kritériích
pro zadání zakázky odkazovat na všechny faktory přímo spojené
s výrobním procesem, pokud odkazují na aspekty výrobního procesu, které
jsou úzce spojeny s konkrétní výrobou kupovaného zboží nebo poskytováním
kupovaných služeb. Vylučuje to požadavky, které nesouvisí s procesem
výroby výrobků, prováděním stavebních prací nebo poskytováním služeb,
na které se zakázka vztahuje, jako jsou požadavky na obecnou společenskou
odpovědnost podniku, jež se týkají celkového fungování smluvního
poskytovatele. Štítky:
Veřejní zadavatelé mohou vyžadovat, aby stavební práce, dodávky nebo
služby byly označeny konkrétními štítky, které dokládají environmentální,
sociální nebo jiné vlastnosti za předpokladu, že jsou akceptovány také
rovnocenné štítky. To se týká například evropských nebo
národních/mezinárodních ekoznaček nebo označení potvrzujících, že
výrobek nebyl vyroben s využitím dětské práce. Dotyčné systémy
certifikace se musí týkat charakteristik spojených s předmětem
smlouvy a musí být vypracovány na základě vědeckých informací,
zavedeny otevřeným a transparentním postupem a přístupné všem
zúčastněným stranám. Sankce za porušení povinného sociálního,
pracovního nebo environmentálního práva: Podle
navrhované směrnice může veřejný zadavatel ze
zadávacího řízení vyloučit hospodářské subjekty, pokud u
nich zjistí porušení povinností stanovených právními předpisy Unie
v oblasti sociálního, pracovního nebo environmentálního práva nebo
mezinárodních ustanovení pracovního práva. Navíc budou veřejní zadavatelé
povinni odmítnout nabídky, pokud zjistí, že jsou mimořádně nízké
z důvodu porušení právních předpisů Unie v oblasti
sociálního, pracovního nebo environmentálního práva. Sociální služby:
Hodnocení dopadu a účinnosti právních předpisů EU upravujících
zadávání veřejných zakázek ukázalo, že sociální, zdravotní a
vzdělávací služby mají specifické charakteristiky, jež je činí
nevhodnými pro uplatnění standardních postupů zadávání veřejných
zakázek na služby. Tyto služby se obvykle poskytují ve specifickém kontextu,
jenž se mezi členskými státy značně liší vzhledem
k různým administrativním, organizačním a kulturním okolnostem.
Z povahy těchto služeb vyplývá jejich jen velmi omezená
přeshraniční dimenze. Členské státy by proto měly mít
velkou volnost při organizování výběru poskytovatelů služeb.
Návrh toto zohledňuje tím, že pro veřejné zakázky na tyto služby
poskytuje specifický režim s vyšší prahovou hodnotou 500 000 EUR
a ukládá pouze dodržení základních zásad transparentnosti a rovného zacházení.
Kvantitativní analýza hodnot zakázek na příslušné služby zadaných
hospodářským subjektům ze zahraničí ukázala, že zakázky pod
uvedenou hodnotou obvykle nevzbuzují žádný přeshraniční zájem. Inovace: Výzkum a
inovace hrají ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst
podporující začlenění ústřední roli. Zadavatelům
veřejných zakázek by mělo být umožněno kupovat inovativní
výrobky a služby, které podporují budoucí růst a zlepšují účinnost a
kvalitu veřejných služeb. Návrh za tímto účelem zavádí inovační
partnerství, nový zvláštní postup pro vývoj a následnou koupi nových,
inovativních výrobků, stavebních prací a služeb za předpokladu, že je
lze dodat v dohodnutých úrovních výkonu a s dohodnutými náklady.
Návrh navíc zlepšuje a zjednodušuje soutěžní dialog a usnadňuje
přeshraniční společné zadávání zakázek, což je důležitý
nástroj pro inovativní nakupování. 3) Lepší přístup na trh pro malé a
střední podniky a začínající podniky Malé a střední podniky mají obrovský
potenciál pro vytváření pracovních příležitostí, růst a inovace.
Snadný přístup na trhy se zakázkami jim může pomoci těchto
schopností lépe využívat a veřejným zadavatelům umožní rozšířit
jejich dodavatelskou základnu, což bude mít pozitivní vliv v podobě
větší hospodářské soutěže v oblasti veřejných zakázek.
Aby Komise co nejvíce zpřístupnila veřejné zakázky malým a
středním podnikům, zveřejnila v roce 2008 „Evropský kodex
osvědčených postupů umožňujících malým a středním
podnikům přístup ke smlouvám na veřejné zakázky“[8]. Návrh vychází z této
práce a stanovuje konkrétní opatření pro odstranění překážek
přístupu malých a středních podniků na trh. Zjednodušení informačních povinností: Celkové zjednodušení informačních povinností v
rámci zadávacích řízení velmi prospěje malým a středním
podnikům. Návrh předpokládá povinnou akceptaci vlastního prohlášení
jako přímého důkazu pro účely výběru. Předkládání
dokladů bude usnadněno standardizovaným dokumentem, evropským pasem
pro veřejné zakázky, který slouží k osvědčení toho, že
neexistují důvody pro vyloučení. Rozdělení zakázek na části: Veřejní zadavatelé budou vyzváni, aby rozdělovali
veřejné zakázky na části – homogenní nebo heterogenní –, aby byly
dostupnější pro malé a střední podniky. Pokud se rozhodnou, že tak
neučiní, budou povinni poskytnout zvláštní vysvětlení. Omezení požadavků pro účast: Aby se zamezilo překážkám ztěžujícím účast malých a
středních podniků, obsahuje navrhovaná směrnice úplný seznam
možných podmínek pro účast v zadávacích řízeních a výslovně
stanoví, že tyto podmínky se omezí „na ty, které jsou vhodné k tomu, aby
zajistily, že zájemce nebo uchazeč má ... způsobilost a ...
schopnosti splnit zakázku, která má být zadána“. Požadavky obratu, které jsou
často vážnou překážkou přístupu malých a středních
podniků, jsou s výjimkou řádně zdůvodněných
případů výslovně omezeny na trojnásobek odhadované hodnoty
zakázky. A taktéž jakékoli podmínky pro účast skupin hospodářských
subjektů – což je zvlášť důležitý nástroj z hlediska malých
a středních podniků – musí být zdůvodněny objektivními
důvody a musí být proporcionální. Přímé platby subdodavatelům: Navíc může členský stát stanovit, že subdodavatelé mohou od
veřejného zadavatele požadovat přímou platbu za dodávky, stavební
práce a služby poskytované hlavnímu dodavateli v souvislosti
s plněním zakázky. To nabízí subdodavatelům, což jsou často
malé a střední podniky, účinný způsob ochrany jejich zájmu na
získání úhrady. 4) Řádné postupy Finanční zájmy, které jsou v sázce,
a úzká interakce mezi veřejným a soukromým sektorem činí ze zadávání
veřejných zakázek rizikovou oblast pro nepoctivé obchodní postupy, jako
jsou střet zájmů, protekcionářství a korupce. Návrh zlepšuje
stávající ochranná opatření proti takovým rizikům a zajišťuje
další ochranu. Střety zájmů: Návrh obsahuje specifické ustanovení o střetech zájmů, jež
se zabývá situacemi skutečného, potenciálního nebo domnělého
střetu zájmů, které se týkají pracovníků veřejného
zadavatele nebo poskytovatelů služeb v oblasti zadávání zakázek,
kteří se podílejí na zadávacím řízení, a členů vedení
veřejného zadavatele, kteří mohou ovlivnit výsledek zadávacího
řízení, i když do něj nejsou formálně zapojeni. Nedovolené jednání:
Návrh obsahuje specifické ustanovení proti nezákonnému chování zájemců a
uchazečů, jako jsou pokusy nepatřičně ovlivnit proces
rozhodování nebo uzavírání dohod s ostatními účastníky za účelem
zmanipulování výsledku řízení, jež je nutné z řízení
vyloučit. Takové nedovolené aktivity, které porušují základní zásady
Evropské unie, vedou a mohou vést k vážným narušením hospodářské
soutěže. Nespravedlivé zvýhodnění: Průzkumy trhu jsou užitečným nástrojem veřejných
zadavatelů pro získávání informací o struktuře, schopnosti a
kapacitě trhu, přičemž zároveň informují účastníky
trhu o projektech a požadavcích kupujícího v rámci zadávání veřejných
zakázek. Předběžné kontakty s účastníky trhu však nesmí
vést k nespravedlivému zvýhodnění a narušení hospodářské
soutěže. Návrh proto zahrnuje specifické ustanovení o ochranných
opatřeních proti neoprávněnému upřednostňování
účastníků, kteří zadavateli poskytovali rady nebo byli zapojeni
do přípravy řízení. 5) Řízení a správa Vnitrostátní orgány pro dohled: Hodnocení ukázalo, že ne všechny členské státy
důsledně a systematicky monitorují provádění a fungování
pravidel pro zadávání veřejných zakázek. To ohrožuje účinné a jednotné
uplatňování právních předpisů Evropské unie. Návrh proto
stanoví, že členské státy určí jediný vnitrostátní orgán
pověřený monitorováním, prováděním a kontrolou zadávání
veřejných zakázek. Pouze jediný subjekt se zastřešujícími úkoly bude
mít přehled o hlavních obtížích při uplatňování pravidel a bude
schopen navrhovat vhodná nápravná opatření u strukturálnějších
problémů. Tento subjekt bude moci poskytovat bezprostřední
zpětnou vazbu o fungování politiky a potenciálních slabých místech ve
vnitrostátní legislativě a postupech, čímž přispěje k
rychlému nalézání řešení a zlepšování postupů zadávání zakázek. Znalostní centra:
V mnoha případech nemají veřejní zadavatelé interní odborné
znalosti pro řešení komplexních zakázek. Vhodná a nezávislá odborná podpora
od administrativních struktur by mohla výrazně zlepšit výsledky zadávání
zakázek rozšířením vědomostní základny a odbornosti veřejných
zadavatelů a poskytováním pomoci podnikům, zejména malým a
středním podnikům. Návrh proto zavazuje členské státy, aby
poskytly podpůrné struktury nabízející právní a ekonomické poradenství,
vedení, školení a pomoc při přípravě a provádění zadávacích
řízení. Podpůrné struktury nebo mechanismy již existují na
vnitrostátní úrovni, i když jsou organizovány velmi různými způsoby a
pokrývají různé oblasti zájmů veřejných zadavatelů.
Členské státy budou proto moci tyto mechanizmy použít, vycházet
z jejich odborných znalostí a propagovat jejich služby jako vhodný a
moderní nástroj schopný poskytnout veřejným zadavatelům a hospodářským
subjektům přiměřenou podporu. K posílení boje s korupcí a protekcionářstvím
budou veřejní zadavatelé povinni předkládat text uzavřených
smluv orgánu pro dohled, který tak bude moci přezkoumat, zda smlouvy
neobsahují podezřelé prvky, a dále umožnit přístup k těmto
dokumentům osobám, jež o to budou mít zájem, pokud tím nebudou ohroženy oprávněné
veřejné nebo soukromé zájmy. Musí se však zabránit vytváření
nepřiměřené administrativní zátěže; povinnost
předložit plné znění uzavřených smluv by proto měla
zůstat omezena na zakázky o relativně vysoké hodnotě. Navrhované
prahové hodnoty by vytvořily správnou rovnováhu mezi zvýšením
administrativní zátěže a zajištěním větší transparentnosti: v
případě prahové hodnoty 1 000 000 EUR pro dodávky a služby
a 10 000 000 EUR pro stavební práce by se tato povinnost
vztahovala na 10–20 % všech zakázek zveřejněných v Úředním
věstníku. Nepředpokládá se, že požadavky týkající
se orgánů pro dohled a znalostních center způsobí celkové další
finanční zatížení členských států. Pokud se očekávají
nějaké náklady na reorganizaci nebo vyladění činností
stávajících mechanizmů a struktur, budou neutralizovány snížením
nákladů na soudní spory (jak pro veřejné zadavatele, tak pro
podniky), nákladů souvisejících se zpožděním při udílení zakázek
z důvodu nesprávného použití pravidel zadávání veřejných zakázek
nebo chybné přípravy zadávacích řízení, jakož i nákladů
souvisejících se skutečností, že poradenství je veřejným
zadavatelům v současnosti poskytováno roztříštěným a
neefektivním způsobem. Správní spolupráce:
Návrh stanovuje také účinnou spolupráci, která vnitrostátním orgánům
pro dohled umožňuje sdílet informace a osvědčené postupy a
spolupracovat prostřednictvím systému pro výměnu informací o
vnitřním trhu (Internal Market Information System, IMI). 2011/0438 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY o zadávání veřejných zakázek (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE, s ohledem na
Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53
odst. 1, článek 62 a článek 114 této
smlouvy, s ohledem na návrh
Evropské komise, po postoupení návrhu
legislativního aktu vnitrostátním parlamentům[9], s ohledem na
stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10], s ohledem na
stanovisko Výboru regionů[11],
v souladu
s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto
důvodům: (1)
Zadávání veřejných zakázek orgány nebo jménem
orgánů členských států musí být v souladu se zásadami
zakotvenými ve Smlouvě o fungování Evropské unie, zejména zásadami
volného pohybu zboží, svobody usazování a volného pohybu služeb, jakož i zásad
z toho vyplývajících, jako je rovné zacházení, nediskriminace, vzájemné
uznávání, proporcionalita a transparentnost. Pro veřejné zakázky, které
převyšují určitou hodnotu, by však měla být vypracována ustanovení
koordinující vnitrostátní postupy při zadávání zakázek, aby se zajistilo
uplatňování uvedených zásad v praxi a otevření zadávání
veřejných zakázek hospodářské soutěži. (2)
Veřejné zakázky hrají klíčovou roli ve
strategii Evropa 2020[12]
jako jeden z tržně založených nástrojů, jenž se dá využít k dosažení
inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění a
zároveň k zajištění nejefektivnějšího využití veřejných
prostředků. Za tímto účelem musí být současná pravidla pro
zadávání zakázek přijatá podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES
ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek
subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky,
dopravy a poštovních služeb[13]
a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004
o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební
práce, dodávky a služby[14],
revidována a modernizována, aby se zvýšila efektivita veřejných
výdajů, zejména usnadněním účasti malých a středních
podniků na veřejných zakázkách, a aby zadavatelé měli možnost
lépe využívat veřejných zakázek na podporu společných
společenských cílů. Je rovněž třeba vyjasnit základní pojmy
a koncepty, aby se zajistila větší právní jistota, a začlenit do
současných pravidel určité aspekty související se zavedenou
judikaturou Soudního dvora Evropské unie. (3)
Stále rozmanitější formy veřejných
opatření vedou k nutnosti jasněji definovat samotný pojem zadávání
zakázek. Cílem pravidel Unie o zadávání veřejných zakázek není pokrýt
všechny formy vynakládání veřejných peněžních prostředků,
ale pouze ty, jejichž cílem je nákup stavebních prací, dodávek nebo služeb.
Pojem nákupu je třeba chápat šířeji ve smyslu získání výhod
z příslušných stavebních prací, dodávek nebo služeb,
přičemž není nezbytně vyžadován převod vlastnictví na
zadavatele zakázek. A dále, pouhé financování určité činnosti, které
je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, pokud
nebyly využity na zamýšlené účely, obvykle nespadá do působnosti
pravidel pro zadávání veřejných zakázek. (4)
Ukázalo se také, že je nezbytné vyjasnit, co je
třeba chápat jako jednu zakázku, takže s ohledem na prahové hodnoty
stanovené touto směrnicí musí být brána v úvahu souhrnná hodnota
všech smluv uzavřených za účelem dané zakázky a zakázka by měla
být oznámena jako celek, případně by měla být rozdělena na
části. Pojem jediné zakázky zahrnuje všechny dodávky, stavební práce a
služby potřebné pro provedení konkrétního projektu, například
projektu stavby nebo jednoho souboru stavebních prací, dodávek a/nebo služeb.
Náznaky existence jednoho projektu mohou například spočívat
v celkovém předchozím plánování a koncepci veřejného zadavatele,
v tom, že různé zakoupené prvky plní jedinou hospodářskou a
technickou funkci nebo že jsou navzájem jinak logicky spojeny a prováděny
v úzkém časovém rámci. (5)
Podle článku 11 Smlouvy o fungování
Evropské unie musí být do vymezení a provádění politik
a činností Unie zahrnuty požadavky na ochranu životního
prostředí, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato
směrnice objasňuje, jak mohou veřejní zadavatelé
přispět k ochraně životního prostředí a podpoře
udržitelného rozvoje, aniž by přišli o možnost získat pro své zakázky
nejlepší poměr kvality a ceny. (6)
Přestože skutečné, potenciální či
patrné střety zájmu nemusí nutně vést ke korupčnímu jednání,
mají vysoký potenciál nepatřičně ovlivnit rozhodnutí o zadání
zakázky, což vede k narušení hospodářské soutěže a ohrožení
rovného zacházení s uchazeči. Proto by měly být zavedeny
účinné mechanismy k předcházení střetům zájmu, jejich
identifikaci a nápravě. (7)
Nedovolené jednání účastníků
v zadávacím řízení, jako jsou snahy o nepřípustné
ovlivňování rozhodovacího procesu nebo o uzavření dohod
s dalšími zájemci za účelem zmanipulování výsledků řízení,
může vést k porušení základních zásad práva Unie a k vážnému
narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu by mělo
být požadováno, aby hospodářské subjekty předkládaly čestné
prohlášení, že neprovádějí žádné z uvedených nezákonných
činností, a prokáže-li se, že je toto prohlášení nepravdivé, aby byly
vyloučeny. (8)
Svým rozhodnutím 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994
o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem
na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola
mnohostranných jednání (1986–1994)[15]
Rada schválila především Dohodu Světové obchodní organizace
o veřejných zakázkách (dále jen „Dohoda o veřejných zakázkách“).
Cílem Dohody o veřejných zakázkách je vytvoření mnohostranného
vyváženého rámce práv a povinností týkajících se veřejných zakázek se
záměrem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového
obchodu. V případě zakázek, na které se vztahuje tato dohoda, jakož i
jiné příslušné mezinárodní dohody, kterými je Unie vázána, plní
veřejní zadavatelé povinnosti podle těchto dohod použitím této
směrnice na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou
signatáři těchto dohod. (9)
Dohoda o veřejných zakázkách se vztahuje na
zakázky přesahující určité prahové hodnoty stanovené v této
dohodě a vyjádřené v SDR. U prahových hodnot stanovených touto
směrnicí by měl být zajištěn soulad s ekvivalentem prahových
hodnot podle Dohody o veřejných zakázkách v eurech. Rovněž by
měla být přijata ustanovení pro pravidelné přezkoumávání
těchto prahových hodnot vyjádřených v eurech, aby se v případě
potřeby upravily pomocí čistě matematické operace podle
případných odchylek v hodnotě eura ve vztahu k SDR. (10)
Výsledky hodnocení dopadů a účinnosti
právních předpisů Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek[16] ukázaly, že vyjmutí
některých služeb z plného uplatňování této směrnice by
mělo být přezkoumáno. V důsledku toho se plné
uplatňování směrnice rozšiřuje na řadu služeb (jako
například na hotelové a právní služby, jelikož tyto druhy služeb vykázaly
obzvláště vysoké procento přeshraničního obchodu). (11)
Jiné kategorie služeb mají i nadále ze své podstaty
omezený přeshraniční rozměr, zejména takzvané osobní služby jako
některé sociální, zdravotní a vzdělávací služby. Tyto služby jsou
poskytovány v rámci určitého kontextu, který se v jednotlivých
členských státech kvůli různým kulturním tradicím zásadním
způsobem liší. Proto by měl být vytvořen zvláštní režim pro
veřejné zakázky v této oblasti služeb s vyšší prahovou
hodnotou 500 000 EUR. Osobní služby v hodnotě nižší, než je
tato prahová hodnota, obvykle nebudou zajímavé pro poskytovatele z jiných
členských států, pokud neexistují konkrétní informace o opaku,
například financování přeshraničních projektů z
prostředků Unie. Zakázky na osobní služby převyšující tuto
prahovou hodnotu by měly podléhat transparentnosti v rámci celé Unie.
S ohledem na význam kulturního kontextu a citlivost těchto služeb by
členské státy měly získat širokou pravomoc organizovat výběr
poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější.
Pravidla této směrnice zohledňují uvedené závazné pravidlo,
přičemž ukládají pouze dodržování základních zásad transparentnosti a
rovného zacházení a zajišťují, aby veřejní zadavatelé mohli používat
specifická kritéria kvality pro výběr poskytovatelů služeb, jako jsou
kritéria stanovená dobrovolným evropským rámcem pro zajišťování kvality v
sociálních službách Výboru pro sociální ochranu Evropské unie[17]. Členské státy a/nebo
orgány veřejné správy mají i nadále možnost poskytovat tyto služby samy
nebo uspořádat sociální služby způsobem, který nezahrnuje zadávání
veřejných zakázek, například prostřednictvím financování
těchto služeb nebo udělováním licencí či povolení všem
hospodářským subjektům, které splňují podmínky předem
stanovené veřejným zadavatelem, bez jakýchkoliv omezení či kvót za
předpokladu, že takový systém zajistí dostatečné zveřejnění
a že je v souladu se zásadami transparentnosti a nediskriminace. (12)
Veřejné zakázky, které jsou zadávány
veřejnými zadavateli působícími v odvětví vodního
hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a spadají do oblasti
působnosti těchto činností, upravuje směrnice Evropského
parlamentu a Rady [...] ze dne [...] o zadávání zakázek subjekty
působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky,
dopravy a poštovních služeb[18].
Zakázky zadávané veřejnými zadavateli v souvislosti s jejich
působením ve službách námořní, pobřežní nebo říční
dopravy spadají do oblasti působnosti této směrnice. (13)
Tato směrnice je určena členským
státům, a nevztahuje se tudíž na zadávání veřejných zakázek
prováděné mezinárodními organizacemi, jejich jménem a na jejich účet.
Je však nutné objasnit, do jaké míry by tato směrnice měla být
uplatňována na zadávání zakázek, které se řídí zvláštními
mezinárodními pravidly. (14)
Existuje značná právní nejistota ohledně
toho, do jaké míry by se pravidla pro zadávání veřejných zakázek měla
vztahovat na spolupráci mezi orgány veřejné správy. Příslušná
judikatura Soudního dvora Evropské unie je vykládána odlišně
v jednotlivých členských státech, a dokonce i jednotlivými
veřejnými zadavateli. Je proto nezbytné vyjasnit, ve kterých případech
smlouvy uzavřené mezi veřejnými zadavateli nepodléhají pravidlům
pro zadávání veřejných zakázek. Mělo by se přitom vycházet ze
zásad stanovených v příslušné judikatuře Soudního dvora.
Skutečnost, že obě strany dohody jsou samy veřejnými zadavateli,
sama o sobě nevylučuje uplatnění pravidel pro zadávání zakázek.
Uplatnění pravidel pro zadávání veřejných zakázek by však nemělo
zasahovat do svobody orgánů veřejné správy rozhodovat o tom, jak
organizovat způsob výkonu jejich úkolů veřejné služby. Zakázky
zadané ovládaným subjektům nebo spolupráce za účelem společného
výkonu úkolů veřejné služby zúčastněných veřejných
zadavatelů by proto, budou-li splněny podmínky stanovené touto
směrnici, měly být z uplatňování těchto pravidel
vyjmuty. Tato směrnice by měla zajistit, aby spolupráce mezi orgány
veřejné správy vyjmutá z oblasti působnosti této směrnice
nevedla ve vztahu k soukromým hospodářským subjektům
k narušení hospodářské soutěže. K narušení hospodářské
soutěže by neměla vést ani účast veřejného zadavatele jako
uchazeče v řízení na zadání veřejné zakázky. (15)
Existuje všeobecná potřeba větší
pružnosti, a zejména lepšího přístupu k zadávacímu řízení s
vyjednáváním, jež se výslovně předpokládá v Dohodě o
veřejných zakázkách, kde je vyjednávání povoleno u všech řízení.
Není-li v právních předpisech příslušného členského státu
stanoveno jinak, mělo by být veřejným zadavatelům umožněno
používat výběrové řízení s vyjednáváním upravené touto
směrnicí v různých situacích, kdy otevřená nebo omezená řízení
bez vyjednávání pravděpodobně nepovedou k uspokojivým výsledkům
zakázek, Toto řízení by mělo být doprovázeno odpovídajícími zárukami,
které zajišťují dodržení zásad rovného zacházení a transparentnosti. To
poskytne veřejným zadavatelům více volnosti při nákupu
stavebních prací, dodávek a služeb dokonale přizpůsobených jejich
konkrétním potřebám. Zároveň by to mělo zvýšit i
přeshraniční obchod, neboť hodnocení ukázalo, že
přeshraniční uchazeči jsou zvlášť úspěšní
v zakázkách zadaných prostřednictvím vyjednávacího řízení
s předchozím zveřejněním. (16)
Ze stejných důvodů by veřejným
zadavatelům mělo být umožněno používat soutěžní dialog.
Použití tohoto postupu se v posledních letech z hlediska hodnoty
zadaných zakázek výrazně zvýšilo. Osvědčil se
v případech, kdy veřejní zadavatelé nejsou schopni definovat
způsob naplnění svých potřeb nebo posoudit, co může
nabídnout trh z hlediska technických, finančních nebo právních
řešení. Taková situace může nastat zejména u inovativních
projektů, při realizaci velkých integrovaných projektů dopravní
infrastruktury, rozsáhlých počítačových sítí nebo projektů
zahrnujících složité a strukturované financování. (17)
Výzkum a inovace, včetně ekoinovací a
sociálních inovací, patří mezi hlavní hybné síly budoucího růstu a
představují jádro strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný
růst podporující začlenění. Orgány veřejné správy by
měly co nejstrategičtěji využít zadávání veřejných zakázek
za účelem podpory inovací. Nákup inovativního zboží a služeb hraje
klíčovou úlohu při zlepšování účinnosti a kvality veřejných
služeb a zároveň řeší hlavní společenské problémy.
Přispívá k dosažení nejlepšího poměru získané hodnoty a výše
vynaložených veřejných prostředků, jakož i širších
hospodářských, environmentálních a společenských výhod ve smyslu
vytváření nových nápadů a jejich přeměny na inovativní
výrobky a služby, a tím i k podpoře udržitelného hospodářského
růstu. Tato směrnice by měla přispět
k usnadnění zadávání inovativních veřejných zakázek a pomoci
členským státům při plnění cílů iniciativy „Unie
inovací“. Z tohoto důvodu by měl být stanoven zvláštní postup
zadávání zakázek, který veřejným zadavatelům umožní vytvářet
dlouhodobá inovační partnerství pro vývoj a následný nákup nových
inovativních výrobků, služeb nebo staveb pod podmínkou, že mohou být
dodány podle dohodnutých úrovní plnění a nákladů. Partnerství by
měla být strukturována tak, aby mohla poskytnout nezbytnou „tržní
poptávku“ podněcující vývoj inovativního řešení, aniž by
vyloučila trh. (18)
S ohledem na škodlivé účinky na
hospodářskou soutěž by vyjednávací řízení bez předchozího
zveřejnění oznámení o zakázce mělo být používáno pouze ve zcela
výjimečných případech. Tato výjimka by měla být omezena na
případy, kdy buď zveřejnění není možné
z důvodů vyšší moci v souladu s ustálenou judikaturou Soudního
dvora Evropské unie, nebo pokud je od začátku jasné, že by
zveřejnění nepřineslo větší hospodářskou soutěž,
především v případech, kdy objektivně existuje pouze jeden
hospodářský subjekt, který může zakázku provést. K použití
vyjednávacího řízení bez zveřejnění může opravňovat
jen situace objektivní výlučnosti, pokud situaci výlučnosti
nevytvořil sám veřejný zadavatel s ohledem na budoucí zadávací
řízení a pokud neexistují odpovídající konkurenční nabídky, jejichž
dostupnost by měla být pečlivě zvážena. (19)
Elektronické prostředky pro výměnu
informací a komunikaci mohou významně zjednodušit zveřejňování
zakázek a zvýšit účinnost a transparentnost postupů při zadávání
veřejných zakázek. Měly by se stát běžnými prostředky
komunikace a výměny informací v zadávacích řízeních. Užívání
elektronických prostředků rovněž vede k úsporám času.
V důsledku toho by mělo být stanoveno zkrácení minimálních lhůt,
jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou
slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni
Unie. Elektronické prostředky komunikace a předávání informací obsahující
vhodné funkce mohou veřejným zadavatelům umožnit, aby
zabraňovali, odhalovali a napravovali chyby, jež vzniknou během
zadávacích řízení. (20)
Na trzích Unie v oblasti veřejných
zakázek se objevuje silná tendence k soustředění poptávky
veřejných kupujících s cílem dosáhnout úspor z rozsahu,
včetně nižších cen a transakčních nákladů, a zlepšování a
profesionalizace řízení zadávání zakázek. Toho lze dosáhnout
soustředěním nákupů buď podle počtu
zúčastněných veřejných zadavatelů, nebo podle
průběžného objemu a průběžné hodnoty. Avšak
soustředění a centralizaci nákupů je třeba
pečlivě sledovat, aby se zabránilo nadměrnému
soustředění kupní síly a tajným dohodám a aby byla zachována
transparentnost, hospodářská soutěž a rovněž možnosti malých a
středních podniků ohledně jejich přístupu na trh. (21)
Nástroj rámcových dohod je široce používán a je
v celé Evropě považován za účinnou techniku zadávání zakázek.
Měl by proto být převážně zachován ve své současné
podobě. Určité prvky je však třeba vyjasnit, zejména podmínky
použití rámcové dohody veřejnými zadavateli, kteří sami nejsou jejími
účastníky. (22)
S ohledem na získané zkušenosti je rovněž
třeba přizpůsobit pravidla, kterými se řídí dynamické
nákupní systémy, aby umožnily veřejným zadavatelům plně využívat
výhod, jež tento nástroj nabízí. Tyto systémy je třeba zjednodušit,
zejména tak, aby fungovaly jako omezené řízení, čímž se odstraní
potřeba předběžných nabídek, které byly označeny za jednu
z hlavních překážek spojených s těmito systémy. Proto by
mělo být jakémukoliv hospodářskému subjektu, který předloží
žádost o účast a splní kritéria pro výběr, umožněno, aby se
zúčastnil zadávacích řízení prostřednictvím dynamického
nákupního systému. Tato technika nákupu dává veřejným zadavatelům
k dispozici širokou škálu nabídek, což zajistí optimální využití
veřejných finančních prostředků díky rozsáhlé
hospodářské soutěži. (23)
Kromě toho se rozvíjí nové techniky
elektronického nákupu, například elektronické katalogy. Pomáhají zvyšovat
hospodářskou soutěž a efektivitu veřejných nákupů, zejména
tím, že šetří čas a finanční prostředky. Avšak je
třeba stanovit určitá pravidla, která zajistí, že využití těchto
nových technik bude v souladu s pravidly této směrnice a
zásadami rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti. Veřejným
zadavatelům by mělo být umožněno vytvářet nabídky týkající
se konkrétních nákupů na základě dříve zaslaných elektronických
katalogů zejména v případech, kdy byla obnovena soutěž
v rámci rámcové dohody, kdy je využíván dynamický nákupní systém a kdy
jsou k dispozici dostatečné záruky ohledně zajištění
sledovatelnosti, rovného zacházení a předvídatelnosti. V souladu
s požadavky pravidel pro elektronické komunikační prostředky by
se veřejní zadavatelé měli vyvarovat neodůvodněných
překážek pro přístup hospodářských subjektů
k zadávacím řízením, v nichž mají být nabídky předkládány
ve formě elektronických katalogů a jež zajišťují shodu
s obecnými zásadami nediskriminace a rovného zacházení. (24)
Centralizované techniky nákupu jsou stále více
využívány ve většině členských států. Ústřední nákupní
subjekty jsou pověřeny prováděním nákupů nebo zadáváním
veřejných zakázek nebo uzavíráním rámcových dohod pro jiné veřejné
zadavatele. S ohledem na velké objemy nákupů tyto techniky umožňují
zvýšit hospodářskou soutěž a veřejné nákupy profesionalizovat.
Proto je třeba zavést unijní definici ústředních nákupních
subjektů nakupujících pro veřejné zadavatele, aniž by se zabránilo
pokračování méně institucializovaného a méně systematického
společného nakupování nebo zavedené praxi obracet se na poskytovatele
služeb, kteří budou připravovat a řídit zadávací řízení
jménem veřejného zadavatele a na jeho účet. Rovněž je třeba
stanovit pravidla pro rozdělení odpovědnosti za dodržování povinností
podle této směrnice, a to rovněž v případě opravných
prostředků, mezi ústřední nákupní subjekt a veřejné
zadavatele nakupující od ústředního nákupního subjektu či jeho
prostřednictvím. Bude-li mít veřejný zadavatel výlučnou
odpovědnost za realizaci zadávacích řízení, měl by rovněž
nést výlučnou a přímou odpovědnost za soulad těchto
řízení s právními předpisy. Bude-li veřejný zadavatel
provádět část tohoto řízení, například nové otevření
soutěže v rámci rámcové dohody nebo zadání jednotlivých zakázek na
základě dynamického nákupního systému, měl by i nadále odpovídat za
fáze, které realizuje. (25)
Elektronické komunikační prostředky jsou
obzvláště vhodné pro podporu centralizovaných nákupních postupů a
nástrojů, protože umožňují opětovné využití a automatické
zpracování údajů a minimalizaci nákladů na informace a transakce.
Použití těchto elektronických komunikačních prostředků by
tedy v prvním roce mělo být stanoveno pro ústřední nákupní
subjekty jako povinné, protože rovněž usnadňuje sbližování
postupů v celé Unii. Poté by měla následovat všeobecná povinnost
používání elektronických komunikačních prostředků ve všech
zadávacích řízeních po uplynutí přechodného období v délce dvou
let. (26)
Společné zadávání veřejných zakázek
veřejnými zadavateli z různých členských států
v současné době naráží na konkrétní právní problémy, zejména na
konflikty vnitrostátních právních předpisů. Nehledě na
skutečnost, že směrnice 2004/18/ES implicitně umožňuje
přeshraniční společné zadávání veřejných zakázek,
v praxi některé vnitrostátní právní systémy explicitně či
implicitně činí společné přeshraniční zadávání zakázek
právně nejisté nebo nemožné. Veřejní zadavatelé z různých
členských států mohou mít zájem na spolupráci a společném
zadávání veřejných zakázek, aby těžili maximum z potenciálu
vnitřního trhu, pokud jde o úspory z rozsahu a sdílení rizik a
přínosů, zejména pro inovativní projekty s velkou mírou rizika,
kterou z racionálního hlediska nemůže nést jediný veřejný
zadavatel. Proto je třeba vytvořit nová pravidla o
přeshraničním společném zadávání zakázek, kterými bude
určeno použitelné právo, což usnadní spolupráci mezi veřejnými
zadavateli na celém jednotném trhu. Veřejní zadavatelé z různých členských
států mohou navíc zakládat společné právnické subjekty vytvořené
podle vnitrostátního práva nebo práva Unie. Pro takovou formu společného
zadávání zakázek by měla být stanovena zvláštní pravidla. (27)
Je třeba, aby technické specifikace
vypracované zadavateli veřejných zakázek umožňovaly otevření
veřejných zakázek hospodářské soutěži. Proto musí být možné
předkládat nabídky, které budou odrážet rozmanitost technických
řešení, aby byla docílena dostatečná úroveň hospodářské
soutěže. V důsledku toho by měly být technické specifikace
vypracovány tak, aby se zabránilo umělému omezování hospodářské
soutěže prostřednictvím požadavků, které upřednostňují
konkrétní hospodářský subjekt kopírováním klíčových vlastností
dodávek, služeb nebo stavebních prací, které tento hospodářský subjekt
obvykle nabízí. Vypracování technických specifikací tak, aby stanovovaly
provozní a výkonnostní požadavky, obecně umožňuje, aby bylo tohoto
cíle dosaženo co nejlépe a ve prospěch inovací. Bude-li učiněn
odkaz na evropskou normu nebo na vnitrostátní normu, neexistuje-li norma
evropská, musí veřejní zadavatelé posoudit i nabídky založené na
rovnocenných ujednáních. Za účelem doložení rovnocennosti může být od
uchazeče požadováno, aby poskytl doklad potvrzený třetím subjektem;
avšak v případech, kdy nebude mít dotčený hospodářský
subjekt přístup k těmto osvědčením či zkušebním
protokolům, nebo pokud nebude možné, aby je získal včas, je
třeba povolit jiné vhodné doklady, například technickou dokumentaci
výrobce. (28)
Veřejní zadavatelé, kteří chtějí
nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby s konkrétními
environmentálními, sociálními nebo jinými vlastnostmi, by měli být schopni
odkázat na konkrétní označení štítky, jako je evropská ekoznačka,
mezinárodní nebo vnitrostátní ekoznačky a jiné štítky za předpokladu,
že se požadavky na označování štítky budou týkat předmětu
zakázky, například popisu výrobku a jeho prezentace, včetně
požadavků na obaly. Kromě toho je nezbytné, aby byly tyto požadavky
navrženy a přijaty na základě objektivně ověřitelných
kritérií a za použití postupů, na nichž se budou moci podílet
zúčastněné strany, například orgány státní správy,
spotřebitelé, výrobci, distributoři a environmentální organizace, a
aby dané označení bylo přístupné a dostupné všem zainteresovaným
subjektům. (29)
Pro všechny veřejné zakázky určené pro
využívání osobami, ať již obecnou veřejností nebo zaměstnanci
veřejného zadavatele, je nezbytné, aby zadavatelé stanovili technickou
specifikaci tak, aby byla s výjimkou řádně
odůvodněných případů zohledněna kritéria
přístupnosti pro osoby s postižením nebo řešení pro všechny
uživatele. (30)
Aby byla podpořena účast malých a
středních podniků na trhu veřejných zakázek, je třeba
podněcovat veřejné zadavatele, aby zakázky rozdělovali na
části a pokud tak neučiní, byli povinni to zdůvodnit. Budou-li
zakázky rozděleny na části, veřejní zadavatelé mohou
například kvůli tomu, aby zachovali hospodářskou soutěž
nebo aby zajistili bezpečnost dodávek, omezit počet částí, pro
něž může hospodářský subjekt předložit nabídku, a mohou
rovněž omezit počet částí, jež mohou být zadány kterémukoliv
jednotlivému uchazeči. (31)
Příliš náročné požadavky týkající se
hospodářské a finanční kapacity často představují
neoprávněnou překážku pro účast malých a středních
podniků v zadávacích řízeních. Veřejným zadavatelům by
proto nemělo být povoleno požadovat od hospodářských subjektů
vyšší minimální obrat, než je trojnásobek odhadované hodnoty zakázky.
V řádně zdůvodněných situacích však mohou být
uplatňovány i vyšší požadavky. Takové situace mohou nastat, existují-li
vysoká rizika spojená se splněním zakázky nebo je-li zcela nezbytné její
včasné a řádné splnění například proto, že představuje
nezbytný předpoklad pro splnění jiných zakázek. (32)
Mnohé hospodářské subjekty, a zejména malé a
střední podniky spatřují vážnou překážku jejich účasti v
zadávacích řízeních v administrativní zátěži vyplývající
z toho, že musí předkládat značný počet osvědčení
nebo jiných dokumentů, jež souvisejí s kritérii pro vyloučení a
výběr. Omezení takových požadavků, například pomocí využití
vlastních prohlášení, může vést k významnému zjednodušení výhodnému
jak pro veřejné zadavatele, tak pro hospodářské subjekty. Od
uchazečů, u nichž bylo rozhodnuto, že jim bude zadána zakázka, by
však poskytnutí příslušných dokladů vyžadováno být mělo a
veřejní zadavatelé by neměli uzavírat smlouvy s uchazeči,
kteří nejsou schopni tak učinit. Dalšího zjednodušení může být
dosaženo prostřednictvím standardizovaných dokumentů, jako je
evropský pas pro veřejné zakázky, které by měly být uznávány všemi
zadavateli a měly by být široce propagovány mezi hospodářskými
subjekty, a zejména mezi malými a středními podniky, kterým mohou
značně snížit administrativní zátěž. (33)
Komise zajišťuje a spravuje elektronický
systém e-Certis, který je na dobrovolném základě aktualizován a
ověřován vnitrostátními orgány. Cílem systému e-Certis je usnadnit
výměnu osvědčení a jiných dokladů často vyžadovaných
veřejnými zadavateli. Dosavadní zkušenosti ukazují, že dobrovolná
aktualizace a ověřování nejsou dostatečné k tomu, aby se
zajistilo využití všech možností, jež může e-Certis poskytnout
z hlediska zjednodušení a usnadnění výměny dokumentů,
zejména ve prospěch malých a středních podniků. Jako první krok
by proto měla být stanovena povinná aktualizace systému e-Certis; jeho
povinné využívání bude zavedeno později. (34)
Veřejné zakázky by neměly být
udělovány hospodářským subjektům, které se účastnily
zločinného spolčení nebo byly shledány vinnými z korupce,
podvodu s negativním dopadem na finanční zájmy Unie nebo praní
špinavých peněz. Povinné vyloučení na úrovni Unie by mělo být
rovněž trestem za neplacení daní nebo příspěvků na sociální
zabezpečení. Veřejní zadavatelé by dále měli mít možnost
vyloučit uchazeče za porušení povinností v oblasti ochrany
životního prostředí nebo v sociální oblasti, včetně
pravidel o přístupnosti pro osoby s postižením, nebo za jiné závažné
profesionální pochybení, například porušení pravidel hospodářské
soutěže nebo práv duševního vlastnictví. (35)
Měla by se však zohlednit možnost, že
hospodářské subjekty přijmou opatření v oblasti dodržování
souladu s předpisy zaměřená na odstranění
důsledků všech trestných činů nebo pochybení a na
účinnou prevenci dalšího výskytu nezákonného jednání. Tato opatření
mohou spočívat zejména v personálních nebo organizačních
opatřeních, jako je přerušení všech kontaktů s osobami nebo
organizacemi zapojenými do nezákonného jednání, příslušná reorganizace
zaměstnanecké struktury, zavedení systémů hlášení a kontrol,
vytvoření mechanismu vnitřních auditů za účelem monitorování
dodržování souladu s předpisy a přijetí pravidel vnitřní
odpovědnosti a náhrad škod. Pokud taková opatření poskytují
dostatečné záruky, dotčené hospodářské subjekty by
z těchto důvodů již neměly být vylučovány.
Hospodářské subjekty by měly mít možnost požádat, aby veřejní
zadavatelé posoudili přijatá opatření k zajištění souladu s
předpisy za účelem případného přijetí do zadávacího
řízení. (36)
Veřejní zadavatelé mohou požadovat, aby byla
během realizace veřejné zakázky uplatňována opatření nebo
systémy environmentálního řízení. Systémy environmentálního řízení,
bez ohledu na to, zda jsou registrovány podle nástrojů Unie,
například nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009
ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací
v systému Společenství pro environmentální řízení podniků
a audit (EMAS)[19],
mohou prokázat, že hospodářský subjekt je technicky způsobilý
k realizaci zakázky. Jako alternativu k registrovaným systémům
environmentálního řízení je třeba jako důkaz přijmout popis
opatření uplatňovaných hospodářským subjektem pro zajištění
stejné úrovně ochrany životního prostředí v případech, kdy
dotčený hospodářský subjekt nemá k těmto systémům
přístup nebo nemá možnost je získat dostatečně včas. (37)
Zakázky by měly být udělovány na
základě objektivních kritérií, která zajistí shodu se zásadami
transparentnosti, nediskriminace a rovného zacházení. Tato kritéria by
měla zajistit, že nabídky budou posuzovány v podmínkách efektivní
hospodářské soutěže i v případech, kdy veřejní
zadavatelé požadují vysoce kvalitní stavební práce, dodávky a služby, které
budou optimálně vyhovovat jejich potřebám, například pokud
zvolená kritéria pro zadání zakázky zahrnují faktory spojené s výrobním
procesem. V důsledku toho bude možné, aby veřejní zadavatelé
jako kritéria pro zadání přijali buď „hospodářsky nejvýhodnější
nabídku“, nebo „nejnižší cenu“, přičemž bude zohledněno, že
v případě nejnižší ceny mohou podle vlastního uvážení stanovit
přiměřené kvalitativní standardy pomocí technických specifikací
nebo podmínek realizace zakázky. (38)
Pokud si veřejní zadavatelé vyberou zadání
zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídce, měli by stanovit
kritéria pro zadání zakázky, na základě kterých budou nabídky posuzovat
tak, aby určili, která z nich představuje nejlepší poměr kvality
a ceny. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky,
neboť tato kritéria musí umožnit vyhodnocení úrovně plnění,
jakou každá posuzovaná nabídka nabízí, vzhledem k předmětu
zakázky, jak je definován v technických specifikacích, a posouzení
poměru kvality a ceny u každé nabídky. Díky vybraným kritériím
pro zadání zakázky by navíc neměl zadavatel získat neomezenou svobodu
volby a tato kritéria by měla zajišťovat možnost účinné
hospodářské soutěže a být doprovázena požadavky, jež umožňují
účinně ověřit informace, které uchazeči
předložili. (39)
Aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020
pro udržitelný růst, je nanejvýš důležité plně využívat
potenciál veřejných zakázek. Vzhledem k výrazným rozdílům mezi
jednotlivými odvětvími a trhy by však nebylo vhodné stanovit obecně
platné povinné požadavky na environmentální, sociální a inovativní zadávání
zakázek. Právní předpisy Unie již stanovily povinné požadavky
v oblasti veřejných zakázek pro splnění určitých cílů
v odvětví silničních dopravních vozidel (směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o
podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel[20]) a kancelářského vybavení
(nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze
dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování
energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky[21]). Navíc definice
společných metodik pro náklady životního cyklu již významně
pokročily. Zdá se proto vhodné pokračovat tímto směrem a
ponechat stanovení povinných cílů na právních předpisech pro
jednotlivá odvětví s ohledem na konkrétní politiky a podmínky,
kterými se příslušné odvětví řídí, a propagovat rozvoj a
používání evropských přístupů k nákladům životního cyklu, aby se
dále posílilo používání veřejných zakázek na podporu udržitelného
růstu. (40)
Tato opatření specifická pro konkrétní
odvětví musí být doplněna úpravou směrnice o veřejných
zakázkách, která oprávní veřejné zadavatele k tomu, aby ve svých
nákupních strategiích sledovali cíle strategie Evropa 2020. Proto je třeba
vyjasnit, že veřejní zadavatelé mohou určit hospodářsky
nejvýhodnější nabídku a nejnižší cenu pomocí přístupu nákladů
životního cyklu za předpokladu, že metodika, jež se má použít, je
stanovena objektivním a nediskriminačním způsobem a je přístupná
všem zúčastněným stranám. Pojem nákladů životního cyklu zahrnuje
všechny náklady během životního cyklu staveb, dodávek či služeb, a to
jak interní náklady (například náklady na vývoj, výrobu, použití, údržbu a
likvidaci na konci doby životnosti), tak externí náklady, pokud lze
vyjádřit jejich peněžní hodnotu a sledovat je. Na úrovni Unie je
třeba vypracovat společné metody výpočtu nákladů životního
cyklu u konkrétních kategorií dodávek nebo služeb, a ve všech případech,
kdy bude taková metoda vypracována, by mělo být její použití povinné. (41)
Kromě toho je třeba umožnit, aby
veřejní zadavatelé v technických specifikacích a kritériích pro
zadání mohli odkazovat na konkrétní výrobní postup, konkrétní způsob
poskytování služeb, nebo na konkrétní postupy během jakékoliv jiné fáze
životního cyklu výrobku nebo služby za předpokladu, že souvisí s
předmětem veřejné zakázky. Aby se do zadávání veřejných
zakázek lépe integrovaly sociální otázky, zadavatelé by rovněž mohli mít
možnost do kritéria hospodářsky nejvýhodnější nabídky zahrnout charakteristiky
týkající se pracovních podmínek osob, jež se přímo účastní dotčeného
výrobního procesu nebo poskytování služby. Tyto charakteristiky se mohou týkat
pouze ochrany zdraví zaměstnanců účastnících se výrobního
procesu nebo podpory sociálního začlenění znevýhodněných osob
nebo příslušníků zranitelných skupin z řad osob, jimž bylo
provádění této zakázky uděleno, včetně přístupnosti
pro osoby s postižením. Každé kritérium pro zadání, které zahrnuje tyto
charakteristiky, by mělo ve všech případech zůstat omezeno na
charakteristiky, které mají bezprostřední dopady na zaměstnance
v jejich pracovním prostředí. Měly by se uplatnit v souladu se
směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o
vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb[22] a způsobem, který
přímo ani nepřímo nediskriminuje hospodářské subjekty z jiných
členských států nebo třetích zemí, jež jsou stranami Dohody o
veřejných zakázkách nebo dohod o volném obchodu, jejichž stranou je Unie. V případě
zakázek týkajících se služeb a zakázek zahrnujících plán stavebních prací by
měli mít veřejní zadavatelé rovněž možnost použít jako kritérium
pro zadání organizaci, kvalifikaci a zkušenosti zaměstnanců
přidělených k plnění dotčené zakázky, protože to
může ovlivnit kvalitu realizace zakázky, a v důsledku toho
ekonomickou hodnotu nabídky. (42)
Nabídky na stavební práce, dodávky nebo služby,
které se jeví mimořádně nízké, mohou být založeny na technicky,
hospodářsky nebo právně nevhodných předpokladech či
postupech. Aby se zabránilo případným nepříznivým dopadům
během realizace zakázky, měli by být veřejní zadavatelé povinni
žádat o vysvětlení účtované ceny v případech, kdy bude mít
nabídka výrazně nižší cenu než ceny nabízené ostatními uchazeči.
Nebude-li uchazeč schopen poskytnout dostatečné vysvětlení,
veřejný zadavatel by měl být oprávněn tuto nabídku odmítnout.
Odmítnutí by mělo být povinné v případech, kdy veřejný
zadavatel zjistí, že mimořádně nízká účtovaná cena je
důsledkem nedodržení povinných právních předpisů Unie
v oblastech sociálního nebo pracovního práva nebo práva životního
prostředí nebo ustanovení mezinárodního pracovního práva. (43)
Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné
s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo
diskriminační, pokud souvisí s předmětem zakázky a pokud
jsou uvedeny v oznámení o zakázce, v oznámení předběžných
informací použitém jako forma výzvy k účasti v soutěži nebo
v zadávací dokumentaci. Mohou mít zejména za cíl podporu praktické odborné
přípravy, zaměstnávání osob se zvláštními těžkostmi při začlenění,
boj proti nezaměstnanosti, ochranu životního prostředí nebo dobré
životní podmínky zvířat. Jako příklad požadavků, které lze
uplatňovat během plnění zakázky, je možno mimo jiné uvést
požadavky zaměstnat dlouhodobě nezaměstnané nebo uskutečnit
vzdělávací akce pro nezaměstnané nebo mládež, dodržovat zásady
základních úmluv Mezinárodní organizace práce, a to i v případech,
kdy tyto úmluvy nebyly provedeny ve vnitrostátním právu, a zaměstnat více
znevýhodněných osob, než požadují vnitrostátní právní předpisy. (44)
Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na
vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, které platí v oblastech
pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se použijí během plnění
veřejné zakázky za podmínky, že taková pravidla a jejich provádění
jsou v souladu s právem Unie. V přeshraničních situacích,
kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby
v jiném členském státu za účelem plnění veřejné
zakázky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince
1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb[23] stanoví minimální podmínky,
které musí být splněny v hostitelské zemi vůči těmto
vyslaným pracovníkům. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za
tímto účelem, může být nedodržení daných povinností považováno za
vážné pochybení ze strany daného hospodářského subjektu a může
vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího
řízení na veřejnou zakázku. (45)
Je nezbytné objasnit podmínky, za nichž změny
zakázky během jejího plnění vyžadují nové zadávací řízení,
přičemž je třeba zohlednit příslušnou judikaturu Soudního
dvora Evropské unie. Nové výběrové řízení je vyžadováno v
případě podstatných změn původní zakázky, zejména
budou-li se týkat rozsahu a obsahu vzájemných práv a povinností smluvních
stran, včetně rozdělení práv duševního vlastnictví. Tyto
změny ukazují na záměr smluvních stran znovu jednat o zásadních
podmínkách zakázky. To se týká zejména případu, kdy by změněné
podmínky mohly mít dopad na výsledek řízení, pokud by byly součástí
původního řízení. (46)
Veřejní zadavatelé se mohou potýkat
s vnějšími okolnostmi, které nemohli v okamžiku udělování
zakázky předvídat. V takovém případě je nezbytná
určitá míra flexibility pro přizpůsobení zakázky těmto
okolnostem, aniž by se muselo uskutečnit nové zadávací řízení. Pojem
nepředvídatelné okolnosti se týká okolností, jež nemohl veřejný
zadavatel předpokládat ani přes přiměřeně
pečlivou přípravu původního zadání zakázky při
zohlednění jemu dostupných prostředků, povahy a vlastností
konkrétního projektu, osvědčených postupů v dotčené
oblasti a potřeby zajistit vhodný vztah mezi zdroji vynakládanými na
přípravu zadání zakázky a její předpokládanou hodnotou. Neplatí to
však v případech, kdy je výsledkem úprav změna povahy celého
zadání zakázky, například kvůli nahrazení stavebních prací, dodávek
nebo služeb, které mají být poskytnuty, něčím jiným, nebo kvůli
zásadní změně typu zakázky, protože v takové situaci lze
předpokládat hypotetický dopad na výsledky. (47)
V souladu se zásadami rovného zacházení a
transparentnosti by neměl být úspěšný uchazeč nahrazen jiným
hospodářským subjektem, aniž by byla zakázka znovu otevřena
hospodářské soutěži. Avšak úspěšný uchazeč realizující
zakázku může během její realizace projít určitými strukturálními
změnami, například čistě interní reorganizací, fúzí a
akvizicí nebo insolvencí. Tyto strukturální změny by neměly
automaticky vyžadovat nové zadávací řízení na všechny veřejné zakázky
realizované tímto podnikem. (48)
Veřejní zadavatelé by měli mít
v jednotlivých zakázkách možnost provést úpravy pomocí ustanovení o změnách,
nicméně tato ustanovení by jim neměla poskytovat neomezené pravomoci.
Tato směrnice by proto měla stanovit, v jakém rozsahu bude možné
provádět úpravy původní zakázky. (49)
Hodnocení ukázalo, že členské státy
nemonitorují důsledně a systematicky uplatňování a fungování
pravidel týkajících se zadávání veřejných zakázek. To má negativní dopad
na správné uplatňování ustanovení vyplývajících z těchto
směrnic, což je hlavním zdrojem nákladů a nejistoty. Několik
členských států jmenovalo vnitrostátní ústřední orgán zabývající
se otázkami zadávání veřejných zakázek, ale úkoly, jimiž je
pověřen, se v jednotlivých členských státech podstatně
liší. Jasnější, soudržnější a autoritativnější mechanismy
monitorování a kontroly by zvýšily povědomí o fungování pravidel pro
zadávání zakázek, posílily právní jistotu pro podniky a veřejné zadavatele
a přispěly k vytvoření rovných podmínek. Tyto mechanismy by
mohly sloužit jako nástroje pro zjišťování a včasné řešení
problémů, zejména u projektů spolufinancovaných Unií, a
k odhalování strukturálních nedostatků. Zejména je nezbytné, aby byly
tyto mechanismy koordinovány, čímž se zajistí jednotné uplatňování,
kontrola a monitorování politiky zadávání veřejných zakázek a rovněž
systematické posuzování výsledků politiky zadávání zakázek v celé
Unii. (50)
Členské státy by měly jmenovat jeden
vnitrostátní orgán, který ponese odpovědnost za monitorování,
uplatňování a kontrolu zadávání veřejných zakázek. Tento
ústřední orgán by měl mít k dispozici nezprostředkované a
aktuální informace, zejména pokud půjde o různé problémy
ovlivňující uplatňování právních předpisů o zadávání
veřejných zakázek. Měl by být schopen poskytnout bezprostřední
zpětnou vazbu o fungování této politiky a případných nedostatcích ve
vnitrostátních právních předpisech a postupech a přispívat k rychlému
nalezení řešení. K účinnému boji s korupcí a podvody by tento
ústřední orgán i obecná veřejnost měly mít možnost znění
uzavřených smluv přezkoumat. Zakázky s vysokou hodnotou by proto
měly být předány orgánu pro dohled, který by měl zároveň
umožnit přístup k těmto dokumentům osobám, jež o to mají zájem, pokud
tím nebudou ohroženy oprávněné veřejné nebo soukromé zájmy. (51)
Všichni veřejní zadavatelé nemohou mít interní
odborné znalosti nezbytné pro hospodářsky či technicky složité
zakázky. Účinným doplňkem činností v oblasti monitorování a
kontroly by proto byla vhodná profesionální podpora. Na jedné straně lze
tohoto cíle dosáhnout nástroji pro sdílení znalostí (znalostními centry), které
budou zadavatelům poskytovat technickou podporu, na druhé straně by podniky,
především malé a střední podniky, měly těžit
z administrativní podpory, zejména při účasti v
přeshraničních zadávacích řízeních. (52)
Na vnitrostátní úrovni již monitorovací, dohledové
a podpůrné struktury či mechanismy existují a mohou být
samozřejmě využity k zajištění monitorování, provádění a
kontroly zadávání veřejných zakázek a k poskytování požadované podpory
zadavatelům a hospodářským subjektům. (53)
Účinná spolupráce je nezbytnou podmínkou
zajištění jednotného poradenství a praxe v každém členském státě
a v celé Unii. Orgány pověřené monitorováním, prováděním,
kontrolou a technickou podporou by měly být schopny sdílet informace a
spolupracovat; ve stejném kontextu by vnitrostátní orgány jmenované
jednotlivými členskými státy měly jednat jako preferované kontaktní
místo pro útvary Komise za účelem shromažďování údajů,
výměny informací a monitorování uplatňování práva Unie týkajícího se
zadávání veřejných zakázek. (54)
Aby byl zohledněn rychlý technický,
hospodářský a regulační pokrok, měla by být Komise zmocněna
přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o
fungování Evropské unie, pokud jde o méně podstatné části této
směrnice. Komise by měla být vzhledem k potřebě
dodržování mezinárodních dohod oprávněna ke změně technických
postupů pro metody výpočtů prahových hodnot, jakož i
k pravidelnému přezkumu samotných prahových hodnot a
přizpůsobování přílohy V a XI; seznamy ústředních
orgánů státní správy podléhají změnám v důsledku správních
změn na vnitrostátní úrovni. Tyto změny jsou oznamovány Komisi, která
by měla být oprávněna k přizpůsobování přílohy I;
odkazy na nomenklaturu CPV mohou procházet regulatorními změnami na úrovni
EU a je nezbytné, aby se uvedené změny promítly do textu této
směrnice; technické údaje a charakteristiky zařízení pro elektronický
příjem by měly být aktualizovány s ohledem na technologický
pokrok a administrativní potřeby; rovněž je nezbytné, aby byla Komise
zmocněna k tomu, aby za účelem zajištění interoperability
technických formátů, procesů a předávání zpráv v zadávacích
řízeních, která probíhají pomocí prostředků elektronické
komunikace, a současného zohlednění technického pokroku a
administrativních potřeb učinila z norem pro elektronickou
komunikaci normy povinné; je třeba, aby obsah evropského pasu pro
veřejné zakázky odpovídal administrativním potřebám a regulatorním
změnám na vnitrostátní úrovni i úrovni EU; seznam legislativních aktů
Unie, kterými se zavádějí společné metody výpočtu nákladů
životního cyklu, je třeba rychle upravovat tak, aby zahrnoval
odvětvová opatření. Aby byly tyto potřeby naplněny,
měla by být Komise oprávněna k aktualizaci seznamu
legislativních aktů včetně metod výpočtu nákladů
životního cyklu. (55)
Je obzvláště důležité, aby Komise
během přípravné práce prováděla náležité konzultace,
včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a
vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla
zajistit souběžné, včasné a řádné předávání
příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. (56)
Aby se zajistily jednotné podmínky uplatňování
této směrnice, pokud jde o sestavení standardních formulářů pro
zveřejňování oznámení, standardního formuláře evropského pasu
pro veřejné zakázky a společné šablony, která bude používána orgány
dohledu k vypracování prováděcí a statistické zprávy, je třeba
Komisi svěřit prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly
být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[24]. Pro přijetí těchto
prováděcích aktů, které nebudou mít dopad ani z finančního
hlediska, ani ohledně povahy a rozsahu povinností vyplývajících
z této směrnice, by měl být použit poradní postup. Tyto akty
jsou naopak charakterizovány pouze administrativním účelem a slouží
k usnadnění používání pravidel stanovených v této směrnici. (57)
Jelikož cílů této směrnice, totiž
koordinace právních a správních předpisů členských států
platných pro určité postupy zadávání veřejných zakázek, nemůže
být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států,
a může jej být proto lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie
přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou
v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje
tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (58)
Směrnice 2004/18/ES by proto měla být
zrušena. (59)
V souladu se společným politickým prohlášením
členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne [datum]
se členské státy zavázaly, že v odůvodněných případech
předloží společně s oznámením o prováděcích opatřeních
také jeden nebo více dokumentů vysvětlujících vztahy mezi částmi
směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích
nástrojů. V případě této směrnice považuje zákonodárce
předložení takových dokumentů za odůvodněné, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: HLAVA I: OBLAST PŮSOBNOSTI,
DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY KAPITOLA I: Oblast působnosti a
definice ODDÍL 1: PŘEDMĚT A DEFINICE Článek 1: Předmět Článek 2: Definice Článek 3: Smíšené zakázky ODDÍL 2: PRAHOVÉ HODNOTY Článek 4: Prahové hodnoty Článek 5: Metody výpočtu odhadované
hodnoty zakázek Článek 6: Přezkoumání prahových
hodnot ODDÍL 3: VYLOUČENÍ Článek 7: Zakázky v odvětvích
vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb Článek 8: Zvláštní vyloučení v
oblasti elektronických komunikací Článek 9: Zakázky a veřejné
soutěže na určitý výkon zadávané a organizované podle mezinárodních
pravidel Článek 10: Zvláštní vyloučení pro
zakázky na služby Článek 11: Vztahy mezi orgány
veřejné správy ODDÍL 4: ZVLÁŠTNÍ SITUACE Článek 12: Zakázky dotované
veřejnými zadavateli Článek 13: Služby v oblasti výzkumu a
vývoje Článek 14: Obrana a bezpečnost KAPITOLA II: Obecná pravidla Článek 15: Zásady zadávání zakázek Článek 16: Hospodářské subjekty Článek 17: Vyhrazené zakázky Článek 18: Důvěrnost Článek 19: Pravidla pro sdělování Článek 20: Nomenklatura Článek 21: Střety zájmů Článek 22: Nezákonné jednání HLAVA II: PRAVIDLA PRO VEŘEJNÉ
ZAKÁZKY KAPITOLA I: Postupy Článek 23: Podmínky vztahující se k
Dohodě o veřejných zakázkách a dalším mezinárodním dohodám Článek 24: Volba postupů Článek 25: Otevřené řízení Článek 26: Omezené řízení Článek 27: Výběrové řízení s
vyjednáváním Článek 28: Soutěžní dialog Článek 29: Inovační partnerství Článek 30: Používání vyjednávacího
řízení bez předchozího zveřejnění KAPITOLA II: Techniky a nástroje pro
elektronické a společné zadávání veřejných zakázek Článek 31: Rámcové dohody Článek 32: Dynamické nákupní systémy Článek 33: Elektronické dražby Článek 34: Elektronické katalogy Článek 35: Centralizované nákupní
činnosti a ústřední nákupní subjekty Článek 36: Pomocné nákupní činnosti Článek 37: Příležitostné
společné zadávání zakázek Článek 38: Společné zadávání zakázek
veřejnými zadavateli z různých členských států KAPITOLA III: Průběh řízení ODDÍL 1: PŘÍPRAVA Článek 39: Předběžné tržní
konzultace Článek 40: Technické specifikace Článek 41: Štítky Článek 42: Zprávy z testů,
osvědčení a další důkazní prostředky Článek 43: Varianty Článek 44: Rozdělení zakázek na
části Článek 45: Stanovení lhůt ODDÍL 2: ZVEŘEJŇOVÁNÍ A
TRANSPARENTNOST Článek 46: Oznámení předběžných
informací Článek 47: Oznámení o zakázce Článek 48: Oznámení o zadání zakázky Článek 49: Forma a způsob
zveřejňování oznámení Článek 50: Uveřejnění na
vnitrostátní úrovni Článek 51: Dostupnost zadávacích
dokumentů v elektronické podobě Článek 52: Výzvy k podávání nabídek nebo
k účasti v dialogu; výzvy k potvrzení zájmu Článek 53: Informování zájemců a
uchazečů ODDÍL 3. VÝBĚR ÚČASTNÍKŮ A
ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK Článek 54: Obecné zásady Pododdíl 1: Kritéria pro kvalitativní
výběr Článek 55: Důvody pro vyloučení Článek 56: Kritéria pro výběr Článek 57: Vlastní prohlášení a jiné
doklady Článek 58: Online databáze dokladů
(e-Certis) Článek 59: Evropský pas pro veřejné
zakázky (European Procurement Passport) Článek 60: Osvědčení Článek 61: Normy zajišťování jakosti
a normy environmentálního řízení Článek 62: Závislost na kapacitách jiných
subjektů Článek 63: Úřední seznamy
schválených hospodářských subjektů a osvědčení od
subjektů veřejného nebo soukromého práva Pododdíl 2: Snížení počtu
zájemců, nabídek a řešení Článek 64: Snížení počtu jinak
kvalifikovaných zájemců, kteří mají být vyzváni k účasti Článek 65: Snížení počtu nabídek a
řešení Pododdíl 3: Zadání zakázky Článek 66: Kritéria pro zadání zakázky Článek 67: Náklady životního cyklu Článek 68: Překážky bránící zadání
zakázky Článek 69: Mimořádně nízké
nabídky KAPITOLA IV: Plnění zakázky Článek 70: Podmínky plnění zakázky Článek 71: Zadání zakázky subdodavateli Článek 72: Změny zakázek v době
jejich trvání Článek 73: Ukončení zakázek HLAVA III: ZVLÁŠTNÍ REŽIMY ZADÁVÁNÍ
ZAKÁZEK KAPITOLA I: Sociální a další zvláštní
služby Článek 74: Zadávání zakázek na sociální a
další zvláštní služby Článek 75: Zveřejňování oznámení Článek 76: Zásady zadávání zakázek KAPITOLA II: Pravidla pro veřejné
soutěže na určitý výkon Článek 77: Obecná ustanovení Článek 78: Oblast působnosti Článek 79: Oznámení Článek 80: Pravidla týkající se
organizování veřejných soutěží na určitý výkon a vybírání
účastníků Článek 81: Složení poroty Článek 82: Rozhodnutí poroty HLAVA IV: ŘÍZENÍ INSTITUCE Článek 83: Vymáhání Článek 84: Dohled veřejnosti Článek 85: Jednotlivé zprávy o zadávacích
řízeních Článek 86: Podávání zpráv členskými
státy a seznam veřejných zadavatelů Článek 87: Podpora veřejných
zadavatelů a podniků Článek 88: Správní spolupráce HLAVA V: PŘENESENÉ PRAVOMOCI,
PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 89: Výkon přenesené pravomoci Článek 90: Postup pro naléhavé
případy Článek 91: Postup projednávání ve výboru Článek 92: Provedení Článek 93: Zrušení Článek 94: Přezkum Článek 95: Vstup v platnost Článek 96: Určení PŘÍLOHY PŘÍLOHA I ÚSTŘEDNÍ
ORGÁNY STÁTNÍ SPRÁVY PŘÍLOHA II SEZNAM
ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČL. 2 BOD 8 PÍSM. a) PŘÍLOHA III SEZNAM VÝROBKŮ
UVEDENÝCH V ČL. 4 ODST. b) PRO ZAKÁZKY ZADÁVANÉ VEŘEJNÝMI ZADAVATELI
V OBLASTI OBRANY PŘÍLOHA IV POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE
ZAŘÍZENÍ PRO ELEKTRONICKÝ PŘÍJEM NABÍDEK, ŽÁDOSTÍ O ÚČAST A
PLÁNŮ A PROJEKTŮ VE VEŘEJNÝCH SOUTĚŽÍCH NA URČITÝ
VÝKON PŘÍLOHA V SEZNAM MEZINÁRODNÍCH
DOHOD UVEDENÝCH V ČLÁNKU 23 PŘÍLOHA VI INFORMACE, KTERÉ MAJÍ
BÝT OBSAŽENY V OZNÁMENÍCH PŘÍLOHA VII INFORMACE, KTERÉ MAJÍ
BÝT OBSAŽENY V ZADÁVACÍ DOKUMENTACI V ELEKTRONICKÝCH DRAŽBÁCH (čl. 33
odst. 4) PŘÍLOHA VIII DEFINICE
NĚKTERÝCH TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ PŘÍLOHA IX HLAVNÍ VLASTNOSTI
ZVEŘEJŇOVÁNÍ PŘÍLOHA X OBSAH VÝZEV K PODÁNÍ
NABÍDEK, K DIALOGU NEBO K POTVRZENÍ ZÁJMU STANOVENÝ PODLE ČLÁNKU 52 PŘÍLOHA XI SEZNAM MEZINÁRODNÍCH
SOCIÁLNÍCH ÚMLUV A ÚMLUV O ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ, UVEDENÝCH V ČL. 54
ODST. 2, ČL. 55 ODST. 3 PÍSM a) A ČL. 69 ODST. 4 PŘÍLOHA XII REJSTŘÍKY PŘÍLOHA XIII OBSAH EVROPSKÉHO
ZAKÁZKOVÉHO PASU PŘÍLOHA XIV ZPŮSOBY PROKÁZÁNÍ
VÝBĚROVÝCH KRITÉRIÍ PŘÍLOHA XV SEZNAM PRÁVNÍCH
PŘEDPISŮ EU UVEDENÝCH V ČL. 67 ODST. 4 PŘÍLOHA XVI SLUŽBY UVEDENÉ V
ČLÁNKU 74 PŘÍLOHA XVII SROVNÁVACÍ TABULKA HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY KAPITOLA I
Oblast působnosti a definice ODDÍL 1
Předmět a definice Článek 1
Předmět a oblast působnosti 1.
Tato směrnice stanoví pravidla týkající se postupů
zadávání zakázek veřejnými zadavateli, pokud jde o veřejné zakázky i
veřejné soutěže na určitý výkon, jejichž hodnota se odhaduje
nejméně ve výši prahových hodnot stanovených v článku 4. 2.
Zadáváním zakázek ve smyslu této směrnice je
nákup nebo jiné formy získávání stavebních prací, dodávek nebo služeb jedním
či více veřejnými zadavateli od hospodářských subjektů
vybraných těmito veřejnými zadavateli bez ohledu na to, zda stavební
práce, dodávky nebo služby mají sloužit veřejnému účelu, či
nikoli. Ve smyslu této směrnice představuje
soubor stavebních prací, dodávek a/nebo služeb, i když jsou zakoupeny
prostřednictvím různých smluv, jednu zakázku ve smyslu této
směrnice v případě, že smlouvy jsou součástí jednoho
projektu. Článek 2
Definice Pro účely této směrnice se použijí
následující definice: (1)
„veřejnými zadavateli“ se rozumí stát,
regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení
tvořená jedním nebo více takovými orgány či jedním nebo více
veřejnoprávními subjekty; (2)
„orgány ústřední státní správy“ se
rozumějí veřejní zadavatelé uvedení na seznamu v příloze I, a
pokud dojde k opravám nebo změnám na vnitrostátní úrovni, též jejich
nástupnické subjekty; (3)
„veřejnými zadavateli na nižší správní úrovni“
se rozumějí všichni veřejní zadavatelé, kteří nejsou orgány
ústřední státní správy; (4)
„regionální orgány“ zahrnují všechny orgány
správních jednotek spadajících pod NUTS 1 a 2 podle nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003[25]; (5)
„místní orgány“ zahrnují všechny orgány správních
jednotek spadajících pod NUTS 3 a menších správních jednotek podle
nařízení (ES) č. 1059/2003; (6)
„veřejnoprávními subjekty“ se rozumějí
subjekty se všemi těmito charakteristikami: (a)
jsou založeny za zvláštním účelem nebo mají
zvláštní účel spočívající v uspokojování potřeb obecného zájmu,
které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu; v tomto smyslu
subjekt, který působí v běžných tržních podmínkách, usiluje o
dosažení zisku a nese ztráty vyplývající z výkonu své činnosti, nemá
účel spočívající v uspokojování potřeb obecného zájmu, který
nemá průmyslovou nebo obchodní povahu; (b)
mají právní subjektivitu; (c)
jsou financovány převážně státem,
regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty;
nebo podléhají řídicímu dohledu těchto subjektů; nebo je v
jejich správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina
členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými
veřejnoprávními subjekty. (7)
„veřejnými zakázkami“ se rozumějí úplatné
smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými
subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž
předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo
poskytnutí služeb ve smyslu této směrnice; (8)
„veřejnými zakázkami na stavební práce“ se
rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je jedna
z následujících možností: (a)
provedení, nebo projekt i provedení stavebních
prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v
příloze II; (b)
provedení, nebo projekt i provedení stavby; (c)
realizace stavby libovolným způsobem, který
odpovídá požadavkům stanoveným veřejným zadavatelem, jenž má
rozhodující vliv na druh nebo projekt stavby; (9)
„stavbou“ se rozumí výsledek souboru pozemních nebo
inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostatečný
k plnění hospodářské nebo technické funkce; (10)
„veřejnými zakázkami na dodávky“ se
rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je koupě
výrobků, koupě výrobků na splátky, leasing výrobků nebo
jejich nájem, s možností následné koupě nebo bez ní. Veřejná zakázka
na dodávky může jako vedlejší předmět zahrnovat umísťovací
a instalační práce; (11)
„veřejnými zakázkami na služby“ se
rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je poskytování
jiných služeb, než jaké stanoví bod 8; (12)
„hospodářským subjektem“ se rozumí jakákoli
fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto
osob a/nebo subjektů, která na trhu nabízí provedení stavebních prací
a/nebo staveb, dodání výrobků nebo poskytování služeb; (13)
„uchazečem“ se rozumí hospodářský
subjekt, který podal nabídku; (14)
„zájemcem“ se rozumí hospodářský subjekt,
který se uchází o výzvu nebo byl pozván k účasti v omezeném
řízení, výběrovém řízení s vyjednáváním, vyjednávacím
řízení bez předchozího zveřejnění, v soutěžním
dialogu nebo v inovačním partnerství; (15)
„zadávací dokumentací“ se rozumějí všechny
dokumenty vypracované zadavatelem nebo na něž zadavatel odkazuje, aby
popsal či určil prvky zakázky nebo řízení, mezi něž
patří oznámení o zakázce, oznámení předběžných informací, pokud
je použito jako výzva k účasti v soutěži, technické specifikace,
dokumentace soutěžního dialogu, navrhované smluvní podmínky, formát
dokumentů předkládaných zájemci a uchazeči, informace o obecných
povinnostech a jakékoli další dokumenty; (16)
„centralizovanými nákupními činnostmi“ se
rozumějí činnosti realizované pravidelně v jedné z následujících
forem: (a)
pořizování dodávek a/nebo služeb určených
pro veřejné zadavatele, (b)
zadávání veřejných zakázek nebo uzavírání
rámcových dohod na stavební práce, dodávky nebo služby určené pro
veřejné zadavatele; (17)
„pomocnými nákupními činnostmi“ se
rozumějí činnosti sestávající z poskytování podpory nákupním
činnostem, zejména v těchto podobách: (a)
atechnická infrastruktura, která umožní
veřejným zadavatelům zadávat veřejné zakázky nebo uzavírat
rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby; (b)
poradenství při realizaci nebo
přípravě zadávacích řízení; (c)
příprava a vedení zadávacích řízení
jménem a na účet příslušného veřejného zadavatele; (18)
„ústředním nákupním subjektem“ se rozumí
veřejný zadavatel, který provádí centralizované nákupní činnosti a
případně i pomocné nákupní činnosti; (19)
„poskytovatelem služeb v oblasti zadávání zakázek“
se rozumí veřejný nebo soukromý subjekt, který na trhu nabízí pomocné
nákupní činnosti; (20)
výrazem „písemný“ nebo „písemně“ se rozumí
jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten,
reprodukován a dále sdělován, včetně informací, které jsou
přenášeny a ukládány elektronickými prostředky; (21)
„elektronickým prostředkem“ se rozumí
elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese)
a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po vedení,
rádiově, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými
prostředky; (22)
„životním cyklem“ se rozumějí všechny po
sobě jdoucí a/nebo provázané fáze, zahrnující výrobu, přepravu,
užívání a údržbu, po celou dobu existence výrobku nebo stavby nebo poskytování
služby, od získání surovin nebo vytvoření zdrojů po odstranění,
likvidaci a ukončení; (23)
„veřejnou soutěží na určitý výkon“
se rozumí řízení, které veřejnému zadavateli umožňuje získat
plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením cen nebo
bez něj, zvláště v oblasti územního plánování, architektury,
stavebního inženýrství či zpracování dat. Článek 3
Smíšené zakázky 1.
Zakázky, jejichž předmětem jsou dva nebo
více druhů zakázek (stavební práce, služby nebo dodávky), se zadávají
v souladu s ustanoveními platnými pro ten druh zakázky, který
charakterizuje hlavní předmět dotčené zakázky. V případě smíšených zakázek
obsahujících služby ve smyslu hlavy III kapitoly I a další služby nebo služby a
dodávky, se hlavní předmět určí porovnáním hodnoty příslušných
služeb a dodávek. 2.
V případě zakázek, jejichž
předmětem je zakázka, na niž se vztahují ustanovení této
směrnice, jakož i zakázka nebo jiné prvky, na něž se nevztahuje tato
směrnice ani směrnice [nahrazující směrnici 2004/17/ES] nebo
směrnice 2009/81/ES[26],
je část zakázky, kterou tvoří zakázka v oblasti působnosti
této směrnice, zadána v souladu s ustanoveními této
směrnice. V případě smíšených zakázek, které
obsahují prvky veřejných zakázek a koncesních smluv, je část zakázky,
kterou tvoří veřejná zakázka v oblasti působnosti této
směrnice, zadána v souladu s ustanoveními této směrnice. Pokud jsou různé části dotčené
zakázky objektivně neoddělitelné, rozhodne se o použití této
směrnice na základě hlavního předmětu dané zakázky. Oddíl 2
Prahové hodnoty Článek 4
Prahové hodnoty Tato směrnice se vztahuje na zakázky,
jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se
rovná následujícím prahovým hodnotám nebo je vyšší: (a)
5 000 000 EUR u veřejných zakázek na
stavební práce; (b)
130 000 EUR u veřejných zakázek na
dodávky a služby zadávaných ústředními orgány státní správy a
u veřejných soutěží na určitý výkon pořádaných
takovými orgány; pokud jsou veřejné zakázky na dodávky zadávány
veřejnými zadavateli, kteří působí v oblasti obrany, platí
tato prahová hodnota pouze pro zakázky týkající se výrobků uvedených v
příloze III; (c)
200 000 EUR u veřejných zakázek na
dodávky a služby zadávaných veřejnými zadavateli na nižší správní úrovni a
u veřejných soutěží na určitý výkon pořádaných
takovými zadavateli; (d)
500 000 EUR u veřejných zakázek na
sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze XVI. Článek 5
Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek 1.
Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen
na celkové splatné částce bez DPH, odhadnuté veřejným zadavatelem,
která zahrnuje případná opční práva v jakékoli formě
a případná obnovení zakázky. Pokud veřejný zadavatel poskytuje
zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, při
výpočtu odhadované hodnoty zakázky je zohlední. 2.
Výběr metody použité pro výpočet
odhadované hodnoty zakázky nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji
z oblasti působnosti této směrnice. Jedna zakázka tedy nesmí být
rozdělena tak, aby to vedlo k jejímu vyloučení z oblasti
působnosti této směrnice, pokud to není opodstatněné
objektivními důvody. 3.
Odhad musí být platný v okamžiku, kdy je
odesílána výzva k účasti v soutěži, nebo v případech,
kdy se taková výzva nepoužije, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel
zahájí zadávací řízení, zejména stanovením základních charakteristik zamýšlené
zakázky. 4.
Pokud jde o rámcové dohody a dynamické nákupní
systémy, bere se v úvahu hodnota nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH souboru
všech zakázek zamýšlených po celkovou dobu trvání rámcové dohody nebo
dynamického nákupního systému. 5.
V případě inovačních
partnerství se bere v úvahu nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH výzkumných
a vývojových činností, které proběhnou ve všech fázích zamýšleného
partnerství, jakož i dodávek, služeb či stavebních prací, které mají být
vyvinuty a pořízeny na konci zamýšleného partnerství. 6.
U veřejných zakázek na stavební práce se pro
výpočet odhadované hodnoty bere v úvahu hodnota stavebních prací,
jakož i celková odhadovaná hodnota dodávek a služeb, které veřejní
zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici, za předpokladu, že jsou
nezbytné pro výkon stavebních prací. 7.
Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb
vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených
částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových
částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové
hodnotě stanovené v článku 4 nebo je vyšší, použije se tato
směrnice pro zadání každé části. 8.
Může-li záměr na získání podobných
dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených
částí, bere se pro účely použití čl. 4 písm. b) a c) v
úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové
hodnotě stanovené v článku 4 nebo je vyšší, použije se tato
směrnice pro zadání každé části. 9.
Veřejní zadavatelé mohou zadat zakázky na
jednotlivé části, aniž použijí postupy stanovené v této
směrnici, je-li odhadovaná hodnota bez DPH dotčené části nižší
než 80 000 EUR v případě dodávek či služeb nebo 1
milion EUR v případě stavebních prací. Souhrnná hodnota
částí zadaných takto bez použití této směrnice však nesmí
překročit 20 % souhrnné hodnoty všech částí, do nichž byly
zamýšlené stavební práce, zamýšlené nabytí podobných dodávek nebo zamýšlený
nákup služeb rozděleny. 10.
V případě veřejných zakázek na
dodávky nebo služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být
obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte
na základě (a)
buď celkové skutečné hodnoty po sobě
jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti
měsíců nebo předchozího rozpočtového období, pokud možno
upravené o odhadované změny v množství nebo hodnotě během dvanácti
měsíců následujících po první zakázce; (b)
nebo celkové odhadované hodnoty po sobě
jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po
první dodávce nebo během rozpočtového období, je-li delší než dvanáct
měsíců. 11.
Pro veřejné zakázky na dodávky, jejichž
předmětem je leasing, nájem, pronájem nebo koupě výrobků na
splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato
hodnota: (a)
v případě veřejných zakázek na
dobu určitou, je-li tato doba rovna dvanácti měsícům nebo
kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky, nebo je-li doba
trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota
včetně odhadované zůstatkové hodnoty; (b)
v případě veřejných zakázek na
dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání
nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48. 12.
Pro veřejné zakázky na služby se za základ pro
výpočet odhadované hodnoty zakázky bere v případě potřeby
tato hodnota: (a)
u pojišťovacích služeb: splatné pojistné a
podobné odměny; (b)
u bankovních služeb a jiných finančních služeb:
poplatky, provize, úroky a podobné odměny; (c)
u zakázek zahrnujících projekt: honoráře,
splatné provize a podobné odměny. 13.
Pro veřejné zakázky na služby, které
neuvádějí celkovou cenu, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty
zakázky bere tato hodnota: (a)
v případě zakázek na dobu určitou,
je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za
celou dobu jejich trvání; (b)
v případě zakázek na dobu
neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců:
měsíční hodnota vynásobená 48. Článek 6
Úprava prahových hodnot 1.
Každé dva roky počínaje 30. červnem 2014
Komise ověří, zda prahové hodnoty stanovené v čl. 4 písm. a), b)
a c) odpovídají prahovým hodnotám stanoveným v Dohodě o veřejných
zakázkách, a v případě nutnosti je upraví. V souladu s metodou výpočtu stanovenou v
Dohodě o veřejných zakázkách vypočítá Komise hodnotu těchto
prahových hodnot na základě průměrné denní hodnoty eura
vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (SDR) za období 24
měsíců končící posledním dnem měsíce srpna, který
předchází úpravě účinné od 1. ledna. Hodnota takto upravených
prahových hodnot se v případě potřeby zaokrouhlí dolů na
tisíce eur, aby bylo zajištěno, že platné prahové hodnoty stanovené
uvedenou dohodou, vyjádřené v SDR, budou dodrženy. 2.
Při úpravě podle odstavce 1 tohoto
článku Komise navíc ověří: (a)
prahovou hodnotu stanovenou v čl. 12
prvním pododstavci písm. a) a sladí ji s upravenou prahovou hodnotou pro
veřejné zakázky na stavební práce; (b)
prahovou hodnotu stanovenou v čl. 12
prvním pododstavci písm. b) a sladí ji s upravenou prahovou hodnotou pro
veřejné zakázky na služby zadávané veřejnými zadavateli na nižší
správní úrovni. 3.
Každé dva roky počínaje 1. lednem 2014
určí Komise hodnoty prahových hodnot uvedených v čl. 4 písm. a), b) a
c) a upravených podle odstavce 1 tohoto článku v národních měnách
členských států, které se neúčastní měnové unie. Komise zároveň určí v národních
měnách členských států, které se neúčastní měnové
unie, hodnotu prahové hodnoty uvedené v čl. 4 písm. d). V souladu s metodou výpočtu stanovenou v Dohodě
o veřejných zakázkách se určení těchto hodnot zakládá na
průměrných denních hodnotách těchto měn odpovídajících
použitelné prahové hodnotě vyjádřené v eurech za období 24
měsíců končící posledním dnem měsíce srpna, který
předchází úpravě účinné od 1. ledna. 4.
Upravené prahové hodnoty uvedené v odstavci 1
a jejich odpovídající hodnoty v národních měnách uvedené
v odstavci 3 zveřejní Komise v Úředním věstníku
Evropské unie na začátku měsíce listopadu, který následuje po
jejich úpravě. 5.
Komise je zmocněna přijímat v souladu s
článkem 89 akty v přenesené pravomoci, aby
přizpůsobila metodiku stanovenou v odst. 1 druhém pododstavci
případné změně v metodice stanovené Dohodou o veřejných
zakázkách pro úpravu prahových hodnot uvedených v čl. 4 písm. a), b) a c) a
pro určení prahových hodnot v národních měnách členských
států, které se neúčastní měnové unie, jak stanoví odstavec 3
tohoto článku. Komise je rovněž zmocněna přijímat
v souladu s článkem 89 akty v přenesené pravomoci za účelem
úpravy prahových hodnot stanovených v čl. 4 písm. a), b) a c) podle
odstavce 1 tohoto článku. Komise je rovněž zmocněna
přijímat v souladu s článkem 89 akty
v přenesené pravomoci za účelem úpravy prahových hodnot
stanovených v čl. 12 prvním pododstavci písm. a) a b) podle odstavce 2
tohoto článku. 6.
Pokud je nezbytné upravit prahové hodnoty stanovené
v čl. 4 písm. a), b) a c) a prahové hodnoty stanovené v čl. 12 prvním
pododstavci písm. a) a b) a časová omezení zabraňují použití postupu
stanoveného v článku 89 a vyžadují si to závažné naléhavé
důvody, použije se na akty v přenesené pravomoci přijímané
podle odst. 5 druhého pododstavce tohoto článku postup stanovený v
článku 90. Oddíl 3
Vyloučení Článek 7
Zakázky v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a
poštovních služeb Tato směrnice se nevztahuje na
veřejné zakázky a veřejné soutěže na určitý výkon, jež jsou
podle [směrnice nahrazující směrnici 2004/17/ES] zadávány nebo
organizovány veřejnými zadavateli, kteří vykonávají jednu nebo více
činností uvedených v článcích [5 až 11] uvedené směrnice, a
jež jsou zadávány za účelem výkonu těchto činností, ani na
veřejné zakázky vyloučené z oblasti působnosti uvedené
směrnice podle jejích [článků 15, 20 a 27]. Článek 8
Zvláštní vyloučení v oblasti elektronických komunikací Tato směrnice se nevztahuje na
veřejné zakázky a veřejné soutěže na určitý výkon, jejichž
hlavním účelem je umožnit veřejným zadavatelům poskytovat nebo
užívat veřejné komunikační sítě nebo poskytovat veřejnosti
jednu či více služeb elektronických komunikací. Pro účely tohoto článku se rozumí: (a)
„veřejnou komunikační sítí“ veřejná
síť elektronických komunikací používaná zcela nebo převážně k
poskytování veřejně dostupných služeb elektronických komunikací,
které podporují přenos informací mezi koncovými body sítě; (b)
„sítí elektronických komunikací“ přenosové
systémy a případně spojovací nebo směrovací zařízení a jiné
prostředky, včetně neaktivních síťových prvků, které
umožňují přenos signálů po vedení, rádiovými, optickými nebo
jinými elektromagnetickými prostředky, včetně družicových sítí,
pevných (okruhově a paketově komutovaných, včetně
internetu) a mobilních pozemních sítí, sítí pro rozvod elektrické energie,
pokud jsou používány pro přenos signálů, sítí pro rozhlasové a
televizní vysílání a sítí kabelové televize, bez ohledu na typ přenášené
informace; (c)
„koncovým bodem sítě“ fyzický bod, ve kterém
je účastníkovi poskytován přístup k veřejné komunikační
síti; v případě sítí zahrnujících komutaci nebo směrování je
tento bod určen konkrétní síťovou adresou, která může být
spojena s číslem nebo jménem účastníka; (d)
„službami elektronických komunikací“ služby obvykle
poskytované za úplatu, které spočívají zcela nebo převážně v
přenosu signálů po sítích elektronických komunikací, včetně
telekomunikačních služeb a přenosových služeb v sítích používaných
pro rozhlasové a televizní vysílání, s výjimkou služeb poskytujících obsah nebo
vykonávajících redakční dohled nad obsahem přenášeným
prostřednictvím sítí a služeb elektronických komunikací; pojem nezahrnuje
služby informační společnosti definované v článku 1
směrnice 98/34/ES, které nespočívají zcela nebo převážně v
přenosu signálů po sítích elektronických komunikací. Článek 9
Zakázky a veřejné soutěže na určitý výkon zadávané a
organizované podle mezinárodních pravidel Tato směrnice se nevztahuje na
veřejné zakázky a veřejné soutěže na určitý výkon, jež je
veřejný zadavatel povinen zadat nebo organizovat v souladu se
zadávacími řízeními odlišnými od řízení podle této směrnice a
stanovenými: (a)
mezinárodní dohodou uzavřenou v souladu
se Smlouvou mezi členským státem a jednou nebo více třetími
zeměmi, která se týká stavebních prací, dodávek nebo služeb za účelem
společné realizace nebo využívání projektu signatářskými státy; (b)
mezinárodní dohodou týkající se rozmístění
vojsk a vztahující se na podniky členského státu nebo třetí
země; (c)
zvláštním postupem mezinárodní organizace; (d)
pravidly pro zadávání zakázek stanovenými
mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí v
případě veřejných zakázek a veřejných soutěží na
určitý výkon v plné výši financovaných touto organizací nebo institucí;
v případě veřejných zakázek a veřejných soutěží
na určitý výkon spolufinancovaných z velké části mezinárodní
organizací nebo mezinárodní finanční institucí se strany dohodnou na
platných postupech zadávání zakázek, které musí být v souladu
s ustanoveními Smlouvy. Všechny dohody uvedené v prvním pododstavci
písm. a) se oznamují Komisi, která může konzultovat poradní výbor pro
veřejné zakázky uvedený v článku 91. Článek 10
Zvláštní vyloučení pro zakázky na služby Tato směrnice se nevztahuje na
veřejné zakázky na služby, které se týkají: (a)
nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov
nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim libovolnými způsoby financování;
vztahuje se však na smlouvy o finančních službách uzavřené
v jakékoli formě současně s uzavřením kupní nebo
nájemní smlouvy, před ním nebo po něm; (b)
získání, tvorby, produkce nebo koprodukce
programů určených pro audiovizuální mediální služby, které jsou
zadávány subjekty rozhlasového a televizního vysílání, nebo zakázek na vysílací
čas, které jsou zadávány poskytovatelům audiovizuálních mediálních služeb; (c)
rozhodčích a smírčích služeb; (d)
finančních služeb v souvislosti s vydáváním,
prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných
finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a
Rady 2004/39/ES[27]
a služeb centrálních bank a operací prováděných pomocí Evropského nástroje
finanční stability; (e)
pracovních smluv; (f)
veřejných služeb v přepravě
cestujících po železnici nebo metrem. Audiovizuální mediální služby uvedené v prvním
pododstavci písm. b) zahrnuje jakýkoli přenos a šíření
prostřednictvím jakékoli elektronické sítě. Článek 11
Vztahy mezi orgány veřejné správy 1.
Zakázka zadaná veřejným zadavatelem jiné
právnické osobě spadá mimo oblast působnosti této směrnice,
pokud jsou splněny následující kumulativní podmínky: (a)
veřejný zadavatel ovládá dotyčnou
právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky; (b)
alespoň 90 % činností této právnické
osoby je vykonáváno pro ovládajícího veřejného zadavatele nebo pro jiné
právnické osoby ovládané týmž veřejným zadavatelem; (c)
v ovládané právnické osobě nemá účast
žádný soukromý subjekt. Má se za to, že veřejný zadavatel ovládá
právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky, ve
smyslu prvního pododstavce písm. a), pokud má rozhodující vliv na
strategické cíle i významná rozhodnutí ovládané právnické osoby. 2.
Odstavec 1 se rovněž použije v
případě, že ovládaný subjekt, který je veřejným zadavatelem,
zadá zakázku svému ovládajícímu subjektu nebo jiné právnické osobě ovládané
stejným veřejným zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je
veřejná zakázka zadána, nemá účast žádný soukromý subjekt. 3.
Veřejný zadavatel, který neovládá právnickou
osobu ve smyslu odstavce 1, však může zadat veřejnou zakázku bez
použití této směrnice právnické osobě, kterou ovládá
společně s jinými veřejnými zadavateli, pokud jsou splněny
následující podmínky: (a)
veřejní zadavatelé ovládají společně
právnickou osobu obdobně, jako ovládají vlastní organizační složky; (b)
alespoň 90 % činností této právnické
osoby je vykonáváno pro ovládající veřejné zadavatele nebo pro jiné
právnické osoby ovládané týmiž veřejnými zadavateli; (c)
v ovládané právnické osobě nemá účast
žádný soukromý subjekt. Pro účely písmene a) se má za to, že
veřejní zadavatelé společně ovládají právnickou osobu, pokud
jsou splněny následující kumulativní podmínky: (a)
rozhodovací orgány ovládané právnické osoby jsou
složeny ze zástupců všech zúčastněných veřejných
zadavatelů; (b)
tito veřejní zadavatelé jsou s to společně
vyvíjet rozhodující vliv na strategické cíle a významná rozhodnutí ovládané právnické
osoby, (c)
ovládaná právnická osoba nesleduje žádné zájmy,
které se neshodují se zájmy orgánů veřejné správy, které jsou k ní
přidruženy, (d)
ovládané právnické osobě neplyne
z veřejných zakázek s těmito veřejnými zadavateli žádný
zisk kromě úhrady skutečných nákladů. 4.
Dohoda uzavřená mezi dvěma nebo více
veřejnými zadavateli není považována za veřejnou zakázku ve smyslu
čl. 2 bodu 6 této směrnice, pokud jsou splněny následující
kumulativní podmínky: (a)
dohoda zakládá mezi zúčastněnými
veřejnými zadavateli skutečnou spolupráci, která je
zaměřena na společný výkon úkolů veřejné služby a
zahrnuje vzájemná práva a povinnosti stran; (b)
dohoda se řídí pouze ohledy souvisejícími
s veřejným zájmem; (c)
zúčastnění veřejní zadavatelé
neuskutečňují na volném trhu více než 10 % obratu z
činností, které jsou relevantní v kontextu dohody; (d)
dohoda nezahrnuje jiné finanční převody
mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli než finanční
převody odpovídající úhradě skutečných nákladů na stavební
práce, služby nebo dodávky; (e)
v žádném ze zúčastněných veřejných
zadavatelů nemá účast žádný soukromý subjekt. 5.
Neexistence soukromé účasti uvedená v
odstavcích 1 až 4 se ověřuje při zadání zakázky nebo při
uzavření dohody. Výjimky stanovené v odstavcích 1 až 4
přestávají platit okamžikem vstupu soukromého subjektu,
v důsledku čehož je třeba otevřít probíhající zakázky
soutěži prostřednictvím řádných zadávacích řízení. Oddíl 4
Zvláštní situace Článek 12
Zakázky dotované veřejnými zadavateli Tato směrnice se vztahuje na zadávání
následujících zakázek: (a)
zakázek na stavební práce dotovaných z více
než 50 % přímo veřejnými zadavateli, jejichž odhadovaná hodnota
bez DPH činí 5 000 000 EUR nebo je vyšší, jestliže se tyto zakázky
týkají jedné z následujících činností: i) stavebně-inženýrských činností
ve smyslu přílohy II, ii) stavebních prací pro nemocnice,
zařízení určená pro sport, rekreaci a volný čas, školní a
univerzitní budovy a budovy využívané pro správní účely; (b)
zakázek na služby dotovaných z více než 50 %
přímo veřejnými zadavateli, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH
činí 200 000 EUR nebo je vyšší a jež jsou spojeny se zakázkou na
stavební práce ve smyslu písmene a). Veřejní zadavatelé, kteří poskytují
dotace uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b), zajistí dodržování této
směrnice v případech, kdy nezadávají tyto dotované zakázky sami
nebo kdy zadávají takové zakázky jménem a na účet jiných subjektů. Článek 13
Služby v oblasti výzkumu a vývoje 1.
Tato směrnice se vztahuje na veřejné
zakázky na služby v oblasti výzkumu a vývoje s referenčními
čísly CPV 73000000-2 až 73436000-7, s výjimkou 73200000-4, 73210000-7
nebo 73220000-0, za předpokladu, že jsou splněny obě následující
podmínky: a) prospěch připadá výhradně
veřejnému zadavateli k využití při vlastní
činnosti, b) poskytovaná služba je zcela uhrazena
veřejným zadavatelem. Tato směrnice se nevztahuje na veřejné
zakázky na služby v oblasti výzkumu a vývoje s referenčními
čísly CPV 73000000-2 až 73436000-7, s výjimkou 73200000-4, 73210000-7 nebo
73220000-0, pokud není splněna jedna z podmínek uvedených v prvním
pododstavci písm. a) a b). 2.
Komise je zmocněna přijímat
v souladu s článkem 89 akty v přenesené pravomoci, kterými
změní referenční čísla CPV uvedená v odstavci 1 tak, aby byly
zohledněny změny v nomenklatuře CPV, pokud tyto změny
nevedou ke změně oblasti působnosti této směrnice. Článek 14
Obrana a bezpečnost 1.
S výhradou článku 346 Smlouvy o fungování
Evropské unie se tato směrnice vztahuje na zadávání veřejných zakázek
a na veřejné soutěže na určitý výkon organizované v oblasti
obrany a bezpečnosti s výjimkou těchto zakázek: (a)
zakázky, na které se vztahuje směrnice 2009/81/ES; (b)
zakázky, na které se směrnice 2009/81/ES nevztahuje
podle svých článků 8, 12 a 13. 2.
Tato směrnice se nevztahuje na veřejné
zakázky a veřejné soutěže na určitý výkon jiné než ty, které
jsou uvedeny v odstavci 1, pokud při zadávacím řízení podle
této směrnice nemůže být zaručena ochrana základních zájmů
bezpečnosti členského státu. KAPITOLA II
Obecná pravidla Článek 15
Zásady zadávání zakázek Veřejní zadavatelé jednají
s hospodářskými subjekty na základě rovnosti a nediskriminace
a postupují transparentním a přiměřeným způsobem. Zadávání veřejných zakázek nelze
koncipovat s cílem vyloučit je z oblasti působnosti této
směrnice nebo uměle zúžit hospodářskou soutěž. Článek 16
Hospodářské subjekty 1.
Hospodářské subjekty, které jsou podle
právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeni,
oprávněny poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuty pouze na
základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve
kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byly buď fyzickou, nebo
právnickou osobou. V případě veřejných zakázek na
služby a stavební práce a rovněž veřejných zakázek na dodávky, které
zahrnují navíc služby nebo umísťovací a instalační práce, však
může být po právnických osobách požadováno, aby v nabídce nebo
v žádosti o účast uvedly jména a příslušnou odbornou kvalifikaci
zaměstnanců, kteří budou zodpovídat za provedení příslušné
zakázky. 2.
Podávat nabídky nebo vystupovat jako zájemci mohou
skupiny hospodářských subjektů. Pro účast takových skupin na
zadávacím řízení nesmí veřejní zadavatelé stanovit specifické
podmínky, které se neukládají jednotlivým zájemcům. Veřejní
zadavatelé nesmějí od těchto skupin vyžadovat určitou právní
formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádost o účast. Veřejní zadavatelé mohou stanovit specifické
podmínky pro plnění smlouvy ze strany skupiny, pokud tyto podmínky mají
objektivní důvody a jsou přiměřené. V těchto podmínkách
se může od skupiny požadovat, aby jakmile získá zakázku, vytvořila
určitou právní formu, pokud je tato přeměna nezbytná pro
uspokojivé plnění zakázky. Článek 17
Vyhrazené zakázky Členské státy mohou vyhradit právo na
účast v zadávacím řízení chráněným dílnám a hospodářským
subjektům, jejichž hlavním cílem je sociální a profesní
začlenění osob s postižením nebo osob znevýhodněných, nebo mohou
vyhradit plnění zakázek v rámci programů chráněného zaměstnání,
pokud více než 30 % zaměstnanců těchto dílen,
hospodářských subjektů nebo programů jsou osoby s postižením
nebo osoby znevýhodněné.. Výzva k účasti v soutěži
odkazuje na toto ustanovení. Článek 18
Důvěrnost 1.
Pokud není v této směrnici nebo ve
vnitrostátním právu stanoveno s ohledem na přístup k informacím jinak a
aniž by byly dotčeny povinnosti v souvislosti
s uveřejňováním zadávaných zakázek a informováním zájemců a
účastníků uvedené v článcích 48 a 53 této směrnice,
nezveřejňuje veřejný zadavatel informace, jež mu byly
sděleny hospodářskými subjekty a jimi označeny za
důvěrné, zahrnující mimo jiné technická nebo obchodní tajemství
a důvěrné aspekty nabídek. 2.
Veřejní zadavatelé mohou hospodářským
subjektům uložit povinnosti, jejichž cílem je ochrana důvěrné
povahy informací, které veřejní zadavatelé zpřístupňují
během zadávacího řízení. Článek 19
Pravidla pro komunikaci 1.
S výjimkou případů, kdy je použití
elektronických prostředků povinné na základě článků 32,
33, 34, čl. 35 odst. 4, čl. 49 odst. 2 nebo článku 51 této
směrnice, si veřejní zadavatelé mohou pro účely veškeré
komunikace a výměny informací zvolit některý z následujících
způsobů komunikace: (a)
elektronické prostředky podle odstavců 3,
4 a 5; (b)
poštu nebo fax; (c)
telefon v případě a za okolností
uvedených v odstavci 6; (d)
kombinaci těchto prostředků. Členské státy mohou stanovit povinné použití
elektronických prostředků komunikace i v jiných situacích, než které
jsou uvedeny v článcích 32, 33, 34, čl. 35 odst. 2, čl. 49
odst. 2 nebo v článku 51 této směrnice. 2.
Vybrané prostředky komunikace musí být
obecně dostupné a nesmí omezovat přístup hospodářských
subjektů k zadávacímu řízení. Při každém sdělení, výměně a
uchovávání informací veřejní zadavatelé zajistí zachování celistvosti
údajů a důvěrnosti nabídek a žádostí o účast. Obsah nabídek
a žádostí o účast mohou zkoumat až po uplynutí lhůty pro jejich
podávání. 3.
Nástroje, které se použijí pro komunikaci
elektronickou cestou, stejně jako jejich technické parametry,
vylučují jakoukoli diskriminaci, jsou obecně dostupné a
interoperabilní s produkty informačních a komunikačních
technologií, které se běžně používají, a neomezují hospodářské
subjekty v přístupu k zadávacímu řízení. Technické údaje a
parametry zařízení pro elektronický příjem, která splňují podmínky
prvního pododstavce tohoto odstavce, jsou uvedeny v příloze IV. Komise je zmocněna přijímat
v souladu s článkem 89 akty v přenesené pravomoci za
účelem změny technických údajů a parametrů uvedených
v příloze IV v návaznosti na technický rozvoj nebo
z administrativních důvodů. K zajištění interoperability technických
formátů, postupů a standardů předávání zpráv, zejména
při přeshraniční komunikaci, je Komise zmocněna
přijímat v souladu s článkem 89 akty v přenesené
pravomoci s cílem stanovit povinné používání konkrétních technických
standardů, alespoň pro používání elektronického podávání nabídek,
elektronických katalogů a prostředků k elektronickému
ověřování. 4.
Veřejní zadavatelé mohou v případě
potřeby požadovat použití nástrojů, které nejsou obecně
dostupné, za předpokladu, že nabídnou alternativní přístupové
prostředky. Požadavek, aby veřejní zadavatelé nabídli
vhodné alternativní přístupové prostředky, se považuje za
splněný, jestliže zadavatelé: (a)
nabízí k těmto nástrojům neomezený a plný
přímý přístup elektronickými prostředky od data
zveřejnění oznámení podle přílohy IX nebo od data, ke kterému
byla odeslána výzva k potvrzení zájmu; v oznámení nebo výzvě k potvrzení
zájmu je uvedena internetová adresa, na které jsou tyto nástroje dostupné; (b)
zajistí, že uchazeči, kteří mají sídlo v
jiném členském státě než veřejný zadavatel, mají přístup k
zadávacímu řízení pomocí dočasných tokenů
zpřístupněných zdarma on-line; (c)
podporují alternativní cestu elektronického
předložení nabídek. 5.
Pro zařízení pro elektronický přenos
a příjem nabídek a pro zařízení pro elektronický příjem
žádostí o účast se použijí tato pravidla: (a)
subjektům, které mají zájem, musí být
k dispozici informace, které se týkají specifikací nezbytných pro podávání
nabídek a žádostí o účast elektronickou cestou, včetně
kódování a datování; (b)
zařízení, způsoby ověřování a
elektronické podpisy musí splňovat požadavky uvedené v příloze
IV; (c)
veřejní zadavatelé stanoví požadovanou
úroveň zabezpečení elektronických prostředků komunikace,
které se použijí v různých fázích konkrétního zadávacího řízení;
úroveň musí být přiměřená souvisejícím rizikům; (d)
v případě, že jsou požadovány
zaručené elektronické podpisy definované ve směrnici Evropského
parlamentu a Rady 1999/93/ES[28],
akceptují veřejní zadavatelé platné podpisy podporované kvalifikovaným
elektronickým osvědčením uvedeným v důvěryhodném seznamu
stanoveném v rozhodnutí Komise 2009/767/ES[29], vytvořené
s použitím prostředků pro bezpečné vytváření podpisu
nebo bez nich, pokud jsou splněny následující podmínky: i) musí určit požadovaný formát
zaručeného elektronického podpisu na základě formátů stanovených
v rozhodnutí Komise 2011/130/EU[30]
a zavést nezbytná opatření, aby byli schopni tyto formáty technicky
zpracovat; ii) pokud je nabídka podepsána s použitím
kvalifikovaného osvědčení, které je uvedeno na důvěryhodném
seznamu, nesmí uplatnit dodatečné požadavky, jež mohou bránit
uchazečům tyto podpisy používat. 6.
Pro podávání žádostí o účast platí tato
pravidla: (a)
žádosti o účast v zadávacím řízení
mohou být podány písemně nebo telefonicky; v případě
telefonického podání žádosti musí být před uplynutím lhůty pro
přijímání žádostí zasláno písemné potvrzení; (b)
je-li to nezbytné pro účely právního
dokazování, mohou veřejní zadavatelé vyžadovat, aby byly žádosti o
účast podané faxem potvrzeny poštou nebo elektronickými prostředky. Pro účely písmene b) uvede veřejný
zadavatel v oznámení o zakázce nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, že
vyžaduje, aby žádosti o účast podané faxem byly potvrzeny poštou nebo
elektronickými prostředky, a rovněž stanoví lhůtu pro zaslání
tohoto potvrzení. 7.
Členské státy zajistí, aby nejpozději do
dvou let po datu uvedeném v čl. 92 odst. 1 byla všechna zadávací
řízení podle této směrnice prováděna prostřednictvím
elektronických prostředků komunikace, zejména formou elektronického
podávání nabídek, v souladu s požadavky tohoto článku. Tato povinnost neplatí v případě,
že by použití elektronických prostředků vyžadovalo zvláštní nástroje
nebo formáty souborů, které nejsou obecně dostupné ve všech
členských státech ve smyslu odstavce 3. Veřejný zadavatel používající
jiné prostředky komunikace k předkládání nabídek je povinen
v zadávací dokumentaci prokázat, že v důsledku zvláštní povahy
informací, které mají být vyměňovány s hospodářskými
subjekty, vyžaduje použití elektronických prostředků zvláštní
nástroje nebo formáty souborů, jež nejsou v členských státech
obecně dostupné. Má se za to, že veřejní zadavatelé mají
oprávněné důvody nevyžadovat při překládání nabídek
elektronické prostředky komunikace, jestliže: (a)
vzhledem ke specializované povaze zadávacího
řízení nelze popis technických specifikací zpracovat pomocí formátů
souborů, jež jsou obecně podporovány běžně používanými
aplikacemi; (b)
na aplikace podporující formáty souborů, jež
jsou vhodné k popisu technických specifikací, se vztahují vlastnické licence a
zadavatel je nemůže zpřístupnit pro stažení nebo používání na dálku; (c)
aplikace podporující formáty souborů, jež jsou
vhodné k popisu technických specifikací, používají formáty souborů, které
nelze zpracovat pomocí žádné jiné aplikace s otevřeným zdrojovým kódem
nebo aplikace, kterou lze stáhnout. 8.
Veřejní zadavatelé mohou používat údaje
zpracované elektronicky pro zadávací řízení při vývoji vhodných
nástrojů za účelem předcházení, odhalování a nápravy chyb
vzniklých v jednotlivých fázích řízení. Článek 20
Nomenklatura 1.
Veškeré odkazy na nomenklaturu v souvislosti
se zadáváním veřejných zakázek vychází ze společného slovníku pro
veřejné zakázky (CPV) tak, jak byl přijat nařízením (ES) č.
2195/2002[31]. 2.
Pokud je třeba v této směrnici zohlednit
změny v nomenklatuře CPV, které nevedou ke změně
oblasti působnosti této směrnice, je Komise zmocněna
přijmout v souladu s článkem 89 akty v přenesené pravomoci,
kterými se přizpůsobí referenční čísla používaná v
příloze II a XVI. Článek 21
Střety zájmů 1.
Členské státy stanoví pravidla pro účinné
předcházení, identifikaci a bezprostřední nápravu
střetů zájmů objevujících se při zadávacích řízeních,
která jsou předmětem této směrnice, včetně návrhu a
přípravy řízení, přípravy zadávací dokumentace, výběru
zájemců a uchazečů a zadání zakázky, aby nedocházelo
k narušení soutěže a aby se uchazečům dostalo rovného
zacházení. Pojem střetu zájmů se vztahuje
přinejmenším k situacím, kdy mají kategorie osob uvedené v odstavci 2
přímo nebo nepřímo osobní zájem na výsledku zadávacího řízení,
který lze vnímat jako narušení nestranného a objektivního výkonu jejich
povinností. Pro účely tohoto článku se „osobními
zájmy“ rozumí rodina, citový život, ekonomické, politické nebo jiné zájmy
sdílené se zájemci nebo uchazeči, včetně konfliktu
s profesními zájmy. 2.
Pravidla uvedená v odstavci 1 se vztahují na
střety zájmů týkající se přinejmenším následujících kategorií
osob: (a)
zaměstnanců veřejného zadavatele,
poskytovatelů služeb v zadávacím řízení nebo
zaměstnanců dalších poskytovatelů služeb, kteří jsou
zapojeni do provádění zadávacího řízení, (b)
předsedy a členů rozhodovacích
orgánů veřejného zadavatele, kteří nejsou nutně zapojeni do
provádění zadávacího řízení, ale mohli by přesto ovlivňovat
výsledek řízení. 3.
Členské státy zajistí zejména: (a)
aby zaměstnanci uvedení v odst. 2 písm.
a) byli povinni zveřejnit každý střet zájmů ve vztahu
k zájemcům nebo uchazečům, jakmile se o takových
střetech dozvědí, aby umožnili veřejnému zadavateli provést
okamžitou nápravu; (b)
aby zájemci a uchazeči byli povinni
předložit na začátku zadávacího řízení prohlášení o
případných zvláštních vztazích s osobami uvedenými v odst. 2
písm. b), kvůli nimž by se tyto osoby mohly dostat do střetu
zájmů; veřejný zadavatel v samostatné zprávě podle článku 85
uvede, zda některý zájemce nebo uchazeč předložil prohlášení. V případě střetu zájmů
přijme veřejný zadavatel příslušná opatření. Mezi tato
opatření může patřit vyloučení dotyčných
zaměstnanců z práce na daném zadávacím řízení nebo změna
povinností a odpovědnosti zaměstnanců. Pokud nemůže být
střet zájmů účinně vyřešen jinými prostředky, je
daný zájemce nebo uchazeč vyloučen z řízení. Jsou-li zjištěny zvláštní vztahy,
veřejný zadavatel neprodleně informuje orgán dohledu jmenovaný
v souladu s článkem 84 a přijme vhodná opatření, aby
nedošlo k neoprávněnému ovlivnění zadávacího řízení a aby
bylo zajištěno rovné zacházení se zájemci a uchazeči. Pokud
nemůže být střet zájmů účinně vyřešen jinými
prostředky, je daný zájemce nebo uchazeč vyloučen z řízení. 4.
Všechna opatření přijatá v souvislosti s
tímto článkem se doloží v samostatné zprávě uvedené v
článku 85. Článek 22
Nedovolené jednání Zájemci jsou při zahájení řízení
požádáni, aby předložili čestné prohlášení, že se nedopustili
a nedopustí se: (a)
neoprávněného ovlivňování rozhodování
veřejného zadavatele nebo shromažďování důvěrných
informací, které by je mohly neoprávněně zvýhodnit v zadávacím
řízení; (b)
uzavírání dohod s jinými zájemci a
uchazeči, které by mohly narušit soutěž; (c)
záměrného poskytování zavádějících
informací, které by mohly podstatným způsobem ovlivnit rozhodování o
vyloučení, výběru nebo zadání. HLAVA II
PRAVIDLA PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY KAPITOLA I
Řízení Článek 23
Podmínky vztahující se k Dohodě o veřejných zakázkách a dalším
mezinárodním dohodám 1.
V případech, na něž se vztahují
přílohy I, II, IV a V a všeobecné poznámky k příloze 1 Evropské unie
k Dohodě o veřejných zakázkách a další mezinárodní dohody, jimiž je
Unie vázána, uvedené v příloze V této směrnice, uplatňují
veřejní zadavatelé na stavební práce, dodávky, služby a hospodářské
subjekty signatářů těchto dohod podmínky, které nejsou méně
příznivé, než podmínky uplatňované na stavební práce, dodávky, služby
a hospodářské subjekty Unie. Uplatňováním této směrnice na
hospodářské subjekty signatářů těchto dohod veřejní
zadavatelé dodržují tyto dohody. 2.
Komise je zmocněna přijímat v souladu s
článkem 89 akty v přenesené pravomoci za účelem změny
seznamu v příloze V, pokud to bude nutné z důvodu uzavření
nových mezinárodních dohod nebo změn stávajících mezinárodních dohod. Článek 24
Volba řízení 1.
Při zadávání veřejné zakázky
uplatňují veřejní zadavatelé vnitrostátní postupy upravené tak, aby
byly v souladu s touto směrnicí, za předpokladu, že byla
zveřejněna výzva k účasti v soutěži, aniž je
dotčen článek 30. Členské státy stanoví, že veřejní
zadavatelé mohou použít otevřené nebo omezené řízení, jak je upraveno
v této směrnici. Členské státy mohou stanovit, že veřejní
zadavatelé mohou použít inovační partnerství, jak je upraveno v této
směrnici. Mohou rovněž stanovit, že veřejní
zadavatelé mohou použít výběrové řízení s vyjednáváním nebo soutěžní
dialog v následujících případech: (a)
pokud jde o stavební práce, kde je
předmětem smlouvy jak projekt, tak provedení stavby ve smyslu
čl. 2 bodu 8, nebo kde je ke stanovení právního nebo finančního rámce
projektu potřeba vyjednávání; (b)
pokud jde o veřejné zakázky na stavební práce,
jsou-li stavební práce vykonávány výlučně pro účely výzkumu,
inovace, testování nebo vývoje, a nikoli s cílem dosáhnout ziskovosti nebo návratnosti
nákladů na výzkum a vývoj; (c)
pokud jde o služby a dodávky, u nichž nelze
technické specifikace stanovit s dostatečnou přesností odkazem na
normy, evropská technická schválení, společné technické specifikace nebo
technické reference ve smyslu bodů 2 až 5 přílohy VIII; (d)
v případě nestandardních nebo
nepřijatelných nabídek ve smyslu čl. 30 odst. 2 písm. a) v
odpověď na otevřené nebo omezené řízení; (e)
jestliže nemůže být zakázka z důvodu
zvláštních okolností plynoucích z povahy nebo složitosti stavebních prací,
dodávek či služeb nebo z rizik s nimi spojených zadána bez
předchozího vyjednávání. Členské státy mohou rozhodnout, že
výběrové řízení s vyjednáváním, soutěžní dialog ani
inovační partnerství do svého vnitrostátního práva neprovedou. 2.
Výzva k účasti v soutěži
může být provedena jedním z následujících způsobů: (a)
oznámením o zakázce podle článku 47, (b)
oznámením předběžných informací podle
čl. 46 odst. 2, je-li zakázka zadávána veřejným zadavatelem
na nižší správní úrovni v omezeném řízení nebo ve výběrovém
řízení s vyjednáváním. V případě uvedeném v písmeni b) jsou hospodářské
subjekty, které po zveřejnění oznámení předběžných
informací vyjádřily svůj zájem, následně ve „výzvě k
potvrzení zájmu“ vyzvány, aby potvrdily svůj zájem písemně v souladu
s článkem 52. 3.
Členské státy mohou stanovit, že veřejní
zadavatelé mohou použít vyjednávací řízení bez předchozího
zveřejnění pouze ve zvláštních případech a za okolností
výslovně uvedených v článku 30. Článek 25
Otevřené řízení 1.
V otevřeném řízení může
kterýkoli zainteresovaný hospodářský subjekt jako odpověď na
výzvu k účasti v soutěži předložit nabídku. Minimální lhůta pro doručení nabídek je 40
dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce. K nabídce se přikládají informace
požadované pro výběr na základě kvality. 2.
Jestliže veřejný zadavatel zveřejní
oznámení předběžných informací, které není použito jako výzva
k účasti v soutěži, může být minimální lhůta pro
doručení nabídek stanovená v tomto článku odst. 1 druhém pododstavci
zkrácena na 20 dnů za předpokladu, že jsou splněny obě
následující podmínky: (a)
oznámení předběžných informací obsahovalo
všechny informace vyžadované pro oznámení o zakázce v příloze
VI části B oddílu I, pokud tyto informace byly ve chvíli
zveřejnění oznámení předběžných informací dostupné; (b)
oznámení bylo odesláno ke zveřejnění
nejméně 45 dnů a nejvýše 12 měsíců před dnem, kdy bylo
odesláno oznámení o zakázce. 3.
Jestliže naléhavá, veřejným zadavatelem
řádně odůvodněná situace znemožňuje použití lhůty
stanovené v odst. 1 druhém pododstavci, může zadavatel stanovit jinou
lhůtu v délce nejméně 20 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení
o zakázce. 4.
Veřejný zadavatel může lhůtu pro
doručení nabídek stanovenou v odst. 1 druhém pododstavci zkrátit o
pět dnů, jestliže souhlasí s tím, aby nabídky byly předkládány
elektronickou cestou v souladu s čl. 19 odst. 3, 4 a 5. Článek 26
Omezené řízení 1.
V omezeném řízení může kterýkoli
hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v
soutěži podat žádost o účast tím, že předloží informace
požadované pro výběr na základě kvality. Minimální lhůta pro doručení žádostí o
účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce nebo
výzva k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti
v soutěži oznámení předběžných informací. 2.
Nabídku mohou předložit jen ty
hospodářské subjekty, které k tomu byly veřejným zadavatelem
vyzvány na základě posouzení požadovaných informací. Veřejní
zadavatelé mohou v souladu s článkem 64 omezit počet vhodných
zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v řízení. Minimální lhůta pro doručení nabídek je 35
dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva k předložení nabídek. 3.
Jestliže veřejný zadavatel zveřejní
oznámení předběžných informací, které není použito jako výzva
k účasti v soutěži, může být minimální lhůta pro
doručení nabídek stanovená v odst. 2 druhém pododstavci tohoto článku
zkrácena na 15 dnů za předpokladu, že jsou splněny všechny
následující podmínky: (a)
oznámení předběžných informací obsahovalo
všechny informace vyžadované pro oznámení o zakázce v příloze
VI části B oddílu I, pokud tyto informace byly ve chvíli
zveřejnění oznámení předběžných informací dostupné; (b)
oznámení bylo odesláno ke zveřejnění
nejméně 45 dnů a nejvýše 12 měsíců před dnem, kdy bylo
odesláno oznámení o zakázce. 4.
Veřejní zadavatelé na nižší správní úrovni
mohou stanovit lhůtu pro doručení nabídek vzájemnou dohodou mezi
veřejným zadavatelem a vybranými zájemci za předpokladu, že všem
zájemcům je pro vypracování a podání jejich nabídek poskytnuta stejná
lhůta. Jestliže není možné dosáhnout dohody o lhůtě pro
doručení nabídek, určí veřejný zadavatel lhůtu, která nesmí
být kratší než deset dnů ode dne výzvy k předložení nabídek. 5.
Lhůta pro doručení nabídek stanovená
v odstavci 2 může být zkrácena o pět dnů, jestliže
veřejný zadavatel souhlasí s tím, aby nabídky byly podávány
elektronickou cestou v souladu s čl. 19 odst. 3, 4 a 5. 6.
Jestliže naléhavá, veřejným zadavatelem
řádně odůvodněná situace znemožňuje použití lhůt
stanovených v tomto článku, může zadavatel stanovit: (a)
lhůtu pro doručení žádostí o účast,
která nesmí být kratší než 15 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o
zakázce; (b)
lhůtu pro doručení nabídek, která nesmí
být kratší než 10 dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva
k předložení nabídek. Článek 27
Výběrové řízení s vyjednáváním 1.
Ve výběrovém řízení s vyjednáváním
může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k
účasti v soutěži podat žádost o účast tím, že předloží
informace požadované pro výběr na základě kvality. V oznámení o zakázce nebo ve výzvě
k potvrzení zájmu popíší veřejní zadavatelé zakázku a minimální
požadavky, které je třeba splnit, a upřesní kritéria pro zadání zakázky,
aby umožnili hospodářským subjektům zjistit povahu a rozsah zakázky a
rozhodnout se, zda podají žádost o účast ve vyjednávání. V
technických specifikacích upřesní veřejní zadavatelé, která část
specifikací definuje minimální požadavky. Minimální lhůta pro doručení žádostí o
účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce nebo
výzva k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti
v soutěži oznámení předběžných informací; minimální
lhůta pro doručení nabídek je 30 dnů ode dne, kdy byla odeslána
výzva. Použije se čl. 26 odst. 3 až 6. 2.
Písemnou nabídku, jež představuje základ pro
následná vyjednávání, mohou předložit jen ty hospodářské subjekty,
které k tomu byly veřejným zadavatelem vyzvány na základě posouzení
požadovaných informací. Veřejní zadavatelé mohou v souladu s článkem 64
omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti
v řízení. 3.
Veřejní zadavatelé vyjednávají
s uchazeči o jimi předložených nabídkách za účelem úpravy
obsahu nabídek tak, aby lépe odpovídaly kritériím pro zadání zakázky a
minimálním požadavkům uvedeným v odst. 1 druhém pododstavci. V průběhu vyjednávání se nemění
následující: (a)
popis zakázky; (b)
část technických specifikací, která definuje
minimální požadavky; (c)
kritéria pro zadání zakázky. 4.
V průběhu jednání veřejní
zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Za tímto účelem
neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl
zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným. Zvláště se
budou snažit zajistit, aby všichni uchazeči, jejichž nabídky nebyly
vyloučeny podle odstavce 5, byli včas písemně informováni o
jakýchkoli změnách v těch částech technických specifikací, jež
nestanoví minimální požadavky, aby případně mohli nabídky podle
daných změn upravit a upravené znovu předložit. Veřejní zadavatelé nesmějí ostatním
účastníkům odhalit navrhovaná řešení nebo jiné důvěrné
informace sdělené zájemcem, který se účastní vyjednávání, bez jeho
souhlasu. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného zřeknutí se práv, nýbrž
musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních řešení
či jiných důvěrných informací. 5.
Výběrové řízení s vyjednáváním se
může konat v postupných fázích s cílem snížit počet nabídek, o
nichž se bude vyjednávat, za použití kritérií pro zadání uvedených
v oznámení o zakázce, ve výzvě k potvrzení zájmu nebo v zadávací
dokumentaci. Veřejný zadavatel uvede v oznámení o zakázce, výzvě
k potvrzení zájmu nebo zadávací dokumentaci, zda tuto možnost využije. 6.
Pokud má veřejný zadavatel v úmyslu
ukončit vyjednávání, informuje o tom zbývající uchazeče a stanoví
společnou lhůtu pro předložení nových nebo upravených nabídek.
Posoudí projednané nabídky na základě původně stanovených
kritérií pro zadání zakázky a zadá zakázku v souladu s články 66
až 69. Článek 28
Soutěžní dialog 1.
V soutěžním dialogu může kterýkoli
hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v
soutěži podat žádost o účast tím, že předloží informace
požadované pro výběr na základě kvality. Minimální lhůta pro doručení žádostí o
účast je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce. Dialogu se mohou zúčastnit jen ty
hospodářské subjekty, které k tomu byly veřejným zadavatelem
vyzvány na základě posouzení požadovaných informací. Veřejní
zadavatelé mohou v souladu s článkem 64 omezit počet vhodných
zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v řízení. Zakázka se
zadává pouze na základě kritéria hospodářsky nejvýhodnější
nabídky v souladu s čl. 66 odst. 1 písm. a). 2.
Veřejní zadavatelé stanoví své potřeby
a požadavky v oznámení o zakázce a upřesní je v uvedeném
oznámení a/nebo dokumentaci soutěžního dialogu. Zároveň v týchž
dokumentech rovněž stanoví a definují zvolená kritéria pro zadání zakázky. 3.
Veřejní zadavatelé zahájí se zájemci vybranými
v souladu s odpovídajícími ustanoveními článků 54 až 65
dialog, jehož cílem je určit a vymezit nejlépe vyhovující prostředky
ke splnění jejich potřeb. Během tohoto dialogu mohou
s vybranými zájemci projednat všechny aspekty zakázky. V průběhu dialogu veřejní
zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Za tímto účelem
neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl
zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným. Veřejní zadavatelé nesmějí odhalit jiným
účastníkům navrhovaná řešení nebo jiné důvěrné
informace sdělené zájemcem, který se účastní dialogu, bez jeho
souhlasu. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného zřeknutí se práv, nýbrž
musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních řešení
nebo jiných konkrétních důvěrných informací. 4.
Soutěžní dialog se může konat
v postupných fázích s cílem snížit počet řešení, jež budou
během jednotlivých fází dialogu projednávána, za použití kritérií pro
zadání definovaných v oznámení o zakázce nebo v dokumentaci
soutěžního dialogu. Veřejný zadavatel v oznámení o zakázce nebo
dokumentaci soutěžního dialogu uvede, zda tuto možnost využije. 5.
Veřejný zadavatel pokračuje
v dialogu do té doby, než nalezne jedno nebo více řešení, která jsou
schopna splnit jeho potřeby. 6.
Poté, co byl dialog prohlášen za ukončený, a
poté, kdy o tom byli informováni účastníci, vyzve veřejný zadavatel
účastníky k podání jejich konečných nabídek na základě
jednoho nebo více řešení předložených a upřesněných
během dialogu. Tyto nabídky musí obsahovat všechny prvky, které jsou
nezbytné a požadované pro realizaci projektu. 7.
Veřejní zadavatelé posuzují doručené
nabídky na základě kritérií pro zadání zakázky stanovených v oznámení
o zakázce nebo v dokumentaci soutěžního dialogu. Je-li zapotřebí finalizovat finanční
závazky nebo jiné podmínky smlouvy, může veřejný zadavatel
s uchazečem, jehož nabídka byla shledána hospodářsky
nejvýhodnější v souladu s čl. 66 odst. 1
písm. a), vyjednávat o konečných podmínkách smlouvy za
předpokladu, že taková vyjednávání nevedou ke změně podstatných
prvků nabídky nebo veřejné zakázky, včetně potřeb a
požadavků stanovených v oznámení o zakázce nebo v dokumentaci soutěžního
dialogu, a nevznikne riziko narušení hospodářské soutěže nebo
diskriminace. 8.
Veřejní zadavatelé mohou stanovit ceny nebo
platby pro účastníky dialogu. Článek 29
Inovační partnerství 1.
V inovačním partnerství může
kterýkoli hospodářský subjekt podat žádost o účast jako
odpověď na oznámení o zakázce, jejímž cílem je vybudování
strukturovaného partnerství pro vývoj inovačního produktu, služby nebo
stavebních prací a následný nákup výsledných dodávek, služeb nebo stavebních
prací za předpokladu, že jsou v souladu s dohodnutou úrovní
výkonnosti a dohodnutými náklady. 2.
Partnerství je rozloženo do po sobě jdoucích
fází, které sledují posloupnost kroků v procesu výzkumu a
inovačního vývoje, případně až k výrobní fázi dodávek nebo
poskytování služeb. Zabezpečuje, aby partner dosahoval
průběžných cílů, a zajišťuje výplatu odměny
v příslušných splátkách. Na základě daných cílů může
veřejný zadavatel po každé fázi rozhodnout o ukončení partnerství a může
vyhlásit nové zadávací řízení pro zbývající fáze za předpokladu, že
získal příslušná práva k duševnímu vlastnictví. 3.
Zakázka se zadává v souladu s pravidly
pro výběrové řízení s vyjednáváním stanovenými v článku 27. Při výběru zájemců veřejní
zadavatelé věnují zvláštní pozornost kritériím týkajícím se schopnosti a zkušenosti
uchazečů v oblasti výzkumu a vývoje a vývoje inovativních
řešení. Mohou v souladu s článkem 64 omezit počet vhodných
zájemců, kteří budou vyzváni k účasti na řízení. Projekty v oblasti výzkumu a inovací, jejichž
cílem je uspokojovat potřeby stanovené veřejným zadavatelem, jež
nemohou být uspokojeny pomocí existujících řešení, mohou předkládat
jen hospodářské subjekty, které jsou k tomu veřejným zadavatelem
vyzvány na základě jeho posouzení požadovaných informací. Zakázka
se zadává výhradně na základě kritéria hospodářsky
nejvýhodnější nabídky v souladu s čl. 66 odst. 1
písm. a). 4.
Struktura partnerství a zejména doba trvání a
hodnota jednotlivých fází odráží stupeň inovace navrhovaného řešení a
posloupnost výzkumných a inovačních kroků potřebných k vývoji
inovativního řešení, jaké ještě na trhu není k dispozici. Hodnota a
doba trvání zakázky na nákup výsledné dodávky, služby nebo stavebních prací
nepřekročí vhodné limity a zohledňuje potřebu návratnosti
nákladů, včetně nákladů vzniklých při vývoji inovativního
řešení, a potřebu dosažení odpovídajícího zisku. Veřejný zadavatel nesmí používat
inovační partnerství způsobem, který by bránil hospodářské
soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval. Článek 30
Použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění 1.
Členské státy mohou stanovit, že veřejní
zadavatelé mohou zadávat veřejné zakázky vyjednávacím řízením bez
předchozího zveřejnění pouze v případech stanovených v
odstavcích 2 až 5. 2.
Vyjednávací řízení bez předchozího
zveřejnění může být použito pro veřejné zakázky na stavební
práce, dodávky a služby v následujících případech: (a)
jestliže v otevřeném nebo omezeném
řízení nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné
žádosti o účast, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky
podstatně nezmění a že Komisi nebo vnitrostátnímu orgánu pro dohled
jmenovanému podle článku 84 je na jejich žádost zaslána zpráva; b) jestliže je cílem zadání zakázky
vytvoření nebo získání uměleckého díla; c) jestliže stavební práce, dodávky nebo
služby mohou být z některého z následujících důvodů
dodány jen konkrétním hospodářským subjektem: i) neexistence hospodářské
soutěže z technických důvodů, ii) ochrana patentů,
autorských práv nebo jiných práv duševního vlastnictví, iii) ochrana jiných
výlučných práv. Tato výjimka se použije jen
v případě, že neexistuje přiměřená alternativa
nebo náhrada a že neexistence soutěže není výsledkem umělého omezení
parametrů zadání zakázky; d) pokud je to nezbytně nutné z
důvodů krajní naléhavosti způsobené vyšší mocí, a proto nelze
dodržet lhůty pro otevřené řízení, omezené řízení nebo
výběrové řízení s vyjednáváním; okolnosti, které se uvádějí
pro odůvodnění krajní naléhavosti, nesmějí být v žádném
případě způsobeny veřejným zadavatelem. Pro účely písmene a) je nabídka považována za
nevhodnou, pokud: –
je nestandardní nebo nepřijatelná, a –
je pro zakázku zcela irelevantní, neboť
nemůže splnit požadavky veřejného zadavatele tak, jak jsou stanoveny
v zadávací dokumentaci. Nabídky by měly být považovány za
nestandardní, pokud nesplňují požadavky zadávací dokumentace nebo pokud
nabízené ceny neodpovídají obvyklým konkurenčním podmínkám. Nabídky by měly být považovány za
nepřijatelné zejména v následujících případech: (a)
byly doručeny pozdě; (b)
byly předloženy uchazeči, kteří
nemají požadovanou kvalifikaci; (c)
jejich cena převyšuje rozpočet
veřejného zadavatele stanovený před zahájením zadávacího řízení;
rozpočet musí být předem stanoven písemně; (d)
v souladu s článkem 69 bylo zjištěno, že
jsou mimořádně nízké. 3.
Vyjednávací řízení bez předchozího
zveřejnění může být použito v případě
veřejných zakázek na dodávky: (a)
jsou-li dané výrobky vyráběny
výlučně pro účely výzkumu, pokusu, studia či vývoje; toto
ustanovení se nevztahuje na výrobu ve velkém s cílem dosáhnout
hospodářské životaschopnosti nebo pokrýt náklady na výzkum a vývoj; (b)
pro dodatečné dodávky od původního
dodavatele, které jsou určeny buď k částečnému nahrazení
běžných dodávek nebo zařízení, nebo k rozšíření stávajících
dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila
veřejného zadavatele získávat materiál, který má odlišné technické
vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo
nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě;
doba trvání takových zakázek a opakovaných zakázek nepřekročí
zpravidla tři roky; (c)
pro dodávky kotované a nakupované na burzách
komodit nebo na podobných trzích, jako je burza s elektřinou; (d)
pro nákup dodávek za zvláště výhodných
podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou
obchodní činnost, nebo od likvidátorů v případě
insolvenčního řízení, vyrovnání s věřiteli nebo
podobného řízení podle vnitrostátních právních a správních
předpisů. 4.
Vyjednávací řízení bez předchozího
zveřejnění může být použito v případě
veřejných zakázek na služby, jestliže dotčená zakázka následuje po
veřejné soutěži na určitý výkon organizované v souladu
s touto směrnicí a má být v souladu s příslušnými pravidly
zadána vítězi nebo jednomu z vítězů takové veřejné
soutěže; v druhém jmenovaném případě musí být k účasti
na vyjednávání vyzváni všichni vítězové. 5.
Vyjednávací řízení bez předchozího
zveřejnění může být použito v případě nových
stavebních prací nebo služeb, které spočívají v opakování podobných
stavebních prací nebo služeb svěřených hospodářskému subjektu,
kterému stejný veřejný zadavatel zadal původní zakázku, za
předpokladu, že tyto stavební práce nebo služby odpovídají základnímu
projektu, na který byla zadána původní zakázka v rámci řízení podle
čl. 24 odst. 1. Základní projekt uvádí rozsah případných
dodatečných stavebních prací nebo služeb a podmínky, za nichž budou
zadány. Možnost použití tohoto řízení se uvádí již
při oznámení zařazení prvního projektu do soutěže a veřejní
zadavatelé vezmou v úvahu celkové odhadované náklady na následné stavební
práce a služby při použití článku 4. Toto řízení lze použít pouze
v průběhu tří let následujících po zadání původní
zakázky. KAPITOLA II
Techniky a nástroje pro elektronické a společné zadávání veřejných
zakázek Článek 31
Rámcové dohody 1.
Veřejní zadavatelé mohou uzavírat rámcové
dohody, pokud při tom použijí postupy stanovené touto směrnicí. Rámcovou dohodou se rozumí dohoda mezi jedním nebo
více veřejnými zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty,
jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a
případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit
zakázky zadávané během daného období. Doba platnosti rámcové dohody nesmí
překročit čtyři roky, kromě výjimečných a
řádně, zejména předmětem rámcové dohody,
odůvodněných případů. 2.
Zakázky založené na rámcové dohodě jsou
zadávány v souladu s postupy stanovenými v tomto odstavci a
v odstavcích 3 a 4. Tyto postupy lze použít pouze mezi veřejnými
zadavateli, kteří jsou k tomuto účelu jasně označeni
ve výzvě k účasti v soutěži nebo výzvě
k potvrzení zájmu, a těmi hospodářskými subjekty, které byly
původně stranami rámcové dohody. Zakázky založené na rámcové dohodě
nesmějí za žádných okolností podstatně měnit podmínky stanovené
v rámcové dohodě, zejména v případě uvedeném
v odstavci 3. Veřejní zadavatelé nesmějí rámcové
dohody zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil
hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval. 3.
Je-li rámcová dohoda uzavřena pouze
s jedním hospodářským subjektem, jsou zakázky založené na této
rámcové dohodě zadávány v rámci podmínek stanovených v rámcové
dohodě. Při zadávání těchto zakázek se
veřejní zadavatelé mohou písemně obrátit na hospodářský subjekt,
který je stranou rámcové dohody, se žádostí o případné doplnění jeho
nabídky, je-li nutné. 4.
Pokud je rámcová dohoda uzavřena s více než
jedním hospodářským subjektem, lze plnit jedním z následujících dvou
způsobů: (a)
podle podmínek rámcové dohody, aniž by bylo znovu
vyhlašováno zadávací řízení, jsou-li stanoveny veškeré podmínky upravující
poskytování příslušných stavebních prací, služeb a dodávek a objektivní
podmínky pro rozhodnutí o tom, který z hospodářských subjektů,
jež jsou stranou rámcové dohody, je poskytne; posledně uvedené podmínky
jsou uvedeny v zadávací dokumentaci; (b)
pokud nejsou všechny podmínky upravující
poskytování příslušných stavebních prací, služeb a dodávek stanoveny
v rámcové dohodě, formou obnovení soutěže mezi
hospodářskými subjekty, které jsou stranou rámcové dohody. 5.
Soutěž uvedená v odst. 4 písm. b) probíhá na
základě stejných podmínek, které platily pro zadání rámcové dohody, a
je-li to nutné, na základě přesněji formulovaných podmínek a
případně dalších podmínek uvedených ve specifikaci rámcové dohody,
tímto postupem: (a)
veřejní zadavatelé písemně konzultují
každou zakázku, která má být zadána, s hospodářskými subjekty, které
jsou schopny plnit předmět zakázky; (b)
veřejní zadavatelé stanoví lhůtu, která
je dostatečně dlouhá, aby umožnila předložení nabídek pro každou
konkrétní zakázku, s přihlédnutím k faktorům, jako je
složitost předmětu zakázky a čas potřebný k odeslání
nabídek; (c)
nabídky se podávají písemně a jejich obsah se
neotvírá až do uplynutí stanovené lhůty pro odpověď; (d)
veřejní zadavatelé zadají každou zakázku
uchazeči, který podal nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání
zakázky uvedených ve specifikaci rámcové dohody. Článek 32
Dynamické nákupní systémy 1.
Pro uskutečňování nákupů pro
běžnou potřebu, jejichž vlastnosti ve formě běžně
dostupné na trhu splňují požadavky veřejných zadavatelů, mohou
veřejní zadavatelé využívat dynamický nákupní systém. Dynamický nákupní
systém je provozován jako plně elektronický proces, který je po dobu své
platnosti otevřený všem hospodářským subjektům, které
splňují kritéria pro výběr. 2.
Při zadávání zakázek prostřednictvím
dynamických nákupních systémů se veřejní zadavatelé řídí
pravidly omezeného řízení. Přístup do systému je umožněn všem
zájemcům splňujícím kritéria pro výběr; počet zájemců,
jimž bude umožněn přístup do systému, nesmí být omezen podle
článku 64. Veškerá komunikace v rámci dynamického nákupního systému
probíhá pouze elektronicky v souladu s čl. 19 odst. 2
až 6. 3.
Za účelem zadávání zakázek v rámci
dynamického nákupního sytému veřejní zadavatelé: (a)
uveřejní výzvu k účasti v soutěži,
kde upřesní, že se jedná o dynamický nákupní systém; (b)
upřesní ve specifikacích alespoň povahu a
přibližný objem zamýšlených nákupů, jakož i všechny nezbytné
informace, které se týkají nákupního systému, použitého elektronického vybavení
a technických opatření a specifikací spojení; (c)
zajistí neomezený a plný přímý přístup po
dobu platnosti systému k specifikacím a veškerým dalším dokumentům
v souladu s článkem 51. 4.
Veřejní zadavatelé umožní po celou dobu trvání
dynamického nákupního systému každému hospodářskému subjektu požádat o
účast v systému za podmínek uvedených v odstavci 2. Veřejní
zadavatelé vyhodnotí tyto žádosti podle kritérií pro výběr do 10
pracovních dnů ode dne, kdy je obdrží. Veřejní zadavatelé co nejdříve informují
hospodářský subjekt uvedený v prvním pododstavci, zda mu byl nebo nebyl
povolen přístup do dynamického nákupního systému. 5.
Veřejní zadavatelé vyzvou všechny
kvalifikované účastníky, aby předložili své nabídky pro jednotlivé
zakázky v rámci dynamického nákupního systému v souladu s článkem 52. Zakázku zadají tomu uchazeči, který
předložil nejlepší nabídku podle kritérií pro zadání zakázky stanovených
v oznámení o zakázce v dynamickém nákupním systému nebo ve výzvě
k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti
v soutěži oznámení předběžných informací. Tato kritéria
mohou být případně upřesněna ve výzvě k
předložení nabídek. 6.
Veřejní zadavatelé uvedou ve výzvě
k účasti v soutěži délku trvání dynamického nákupního
systému. Komisi oznámí případné změny v této délce za použití
následujících standardních formulářů: (a)
pokud se mění doba trvání bez ukončení
systému, na formuláři, jímž byla původně zveřejněna výzva
k účasti v soutěži v rámci dynamického nákupního systému; (b)
pokud dochází k ukončení systému, na
formuláři oznámení o zadání zakázky uvedeném v článku 48. 7.
Zainteresovaným hospodářským subjektům
ani účastníkům dynamického nákupního systému nesmějí být účtovány
žádné poplatky. Článek 33
Elektronické dražby 1.
Veřejní zadavatelé mohou používat elektronické
dražby, v jejichž rámci se předkládají nové, snížené ceny a/nebo nové
hodnoty týkající se některých prvků nabídek. K tomuto účelu veřejní zadavatelé
užívají opakující se elektronický proces (elektronickou dražbu), jenž je
spuštěn po prvotním úplném vyhodnocení nabídek a umožní stanovit jejich
pořadí za použití automatických metod hodnocení. 2.
V otevřených či omezených
řízeních nebo výběrových řízeních s vyjednáváním mohou
veřejní zadavatelé rozhodnout, že zadání veřejné zakázky bude
předcházet elektronická dražba, pokud mohou být přesně stanoveny
specifikace nabídky. Za stejných podmínek může být elektronická
dražba použita při obnovení soutěže mezi stranami rámcové dohody
uvedeném v čl. 31 odst. 4 písm. b) a při vyhlášení
soutěže na zakázky, jež mají být zadány v rámci dynamického nákupního
systému uvedeného v článku 32. 3.
Elektronická dražba je založena na jednom z
následujících kritérií: (a)
pouze na cenách, pokud je zakázka zadávána nabídce
s nejnižší cenou; (b)
na cenách a/nebo nových hodnotách prvků
nabídek uvedených ve specifikacích, pokud je zakázka zadávána hospodářsky
nejvýhodnější nabídce. 4.
Veřejní zadavatelé, kteří se rozhodnou
uspořádat elektronickou dražbu, uvedou tuto skutečnost
v oznámení o zakázce nebo ve výzvě k potvrzení zájmu.
Specifikace obsahují alespoň údaje uvedené v příloze VII. 5.
Předtím, než přistoupí k elektronické
dražbě, provedou veřejní zadavatelé úplné prvotní vyhodnocení nabídek
v souladu s kritériem nebo kritérii pro zadání veřejné zakázky a
s jejich stanovenou poměrnou váhou. Nabídka je považována za přijatelnou, pokud
byla podána kvalifikovaným uchazečem a odpovídá technickým specifikacím. Všichni uchazeči, kteří předložili
přijatelné nabídky, jsou elektronickými prostředky současně
vyzváni k účasti na elektronické dražbě prostřednictvím
připojení ke stanovenému dni a času v souladu s pokyny
uvedenými ve výzvě. Elektronická dražba může probíhat ve více
navazujících fázích. Elektronická dražba nesmí být zahájena dříve než dva
pracovní dny po dni, kdy byly rozeslány výzvy. 6.
Pokud má být zakázka zadána na základě
hospodářsky nejvýhodnější nabídky, je výzva doplněna výsledkem
úplného vyhodnocení nabídky dotčeného uchazeče provedeného v souladu
s poměrnými váhami stanovenými v čl. 66 odst. 5 prvním
pododstavci. Výzva uvádí rovněž matematický vzorec, který
se při elektronické dražbě použije pro určení automatických
změn pořadí na základě podaných nových cen nebo nových hodnot.
Tento vzorec zahrnuje poměrnou váhu všech kritérií stanovených pro
určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky, jak je uvedeno
v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži nebo
ve specifikacích. Za tímto účelem musí být jakákoli případná
rozpětí dopředu vyjádřena určitou hodnotou. Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu
stanoven zvláštní vzorec. 7.
Během každé fáze elektronické dražby
veřejní zadavatelé okamžitě sdělují všem uchazečům
přinejmenším ty informace, které jim umožní zjistit v každém okamžiku své
relativní pořadí, a mohou též, pokud to bylo předem oznámeno,
sdělit jiné informace týkající se podaných cen nebo hodnot a také oznámit
počet účastníků v každé konkrétní fázi dražby.
V žádném případě však nesmějí během žádné fáze
elektronické dražby zveřejnit totožnost uchazečů. 8.
Veřejní zadavatelé uzavírají elektronické
dražby jedním nebo více z následujících způsobů: (a)
v předem stanovený den a čas; (b)
pokud neobdrží žádné další nové ceny či nové
hodnoty, které splňují požadavky na minimální rozdíly, za
předpokladu, že předem stanovili dobu, která musí uplynout po
obdržení posledního podání do uzavření elektronické dražby; (c)
pokud bylo dosaženo předem stanoveného
počtu fází dražby. Pokud veřejní zadavatelé rozhodli o
uzavření elektronické dražby podle písmene c), případně v kombinaci
se způsobem uvedeným v písmeni b), výzva k účasti na dražbě
uvádí časový rozvrh každé fáze dražby. 9.
Po uzavření elektronické dražby veřejní
zadavatelé zadají zakázku v souladu s článkem 66 na základě
výsledků elektronické dražby. Článek 34
Elektronické katalogy 1.
Pokud veřejní zadavatelé vyžadují použití
elektronických prostředků komunikace v souladu
s článkem 19, mohou požadovat, aby byly nabídky předkládány ve
formě elektronického katalogu. Členské státy mohou stanovit povinnost
používat elektronické katalogy u některých typů veřejných
zakázek. Nabídky předkládané ve formě
elektronického katalogu mohou být doplněny dalšími dokumenty. 2.
Elektronické katalogy připravují zájemci nebo
uchazeči s cílem zúčastnit se konkrétního zadávacího řízení v
souladu s technickými specifikacemi a ve formátu stanoveném veřejným
zadavatelem. Elektronické katalogy musí dále splňovat
požadavky na nástroje elektronické komunikace a případné další požadavky
stanovené veřejným zadavatelem v souladu s článkem 19. 3.
V případech, kdy je předložení nabídek ve
formě elektronického katalogu přijatelné nebo povinné, veřejný
zadavatel: (a)
toto uvede v oznámení o zakázce nebo ve výzvě
k potvrzení zájmu, pokud se jako výzva k účasti
v soutěži použije oznámení předběžných informací,; (b)
ve specifikacích uvede veškeré nezbytné informace
v souladu s čl. 19 odst. 5 ohledně formátu,
používaného elektronického zařízení a opatření
a technických specifikací spojení pro katalog. 4.
Pokud byla po předložení nabídek ve formě
elektronických katalogů uzavřena rámcová dohoda s více než jedním
hospodářským subjektem, veřejní zadavatelé mohou stanovit, že
obnovení soutěže na jednotlivé zakázky bude probíhat na základě
aktualizovaných katalogů. V takovém případě použijí
veřejní zadavatelé jednu z následujících alternativ: (a)
vyzvou uchazeče, aby znovu podali své
elektronické katalogy upravené podle požadavků příslušné konkrétní
zakázky; (b)
uvědomí uchazeče, že mají v úmyslu
vybrat z katalogů, které již byly předloženy, informace nezbytné
k vytvoření nabídek přizpůsobených požadavkům
příslušné konkrétní zakázky („punch out“), pokud bylo použití této metody
oznámeno v zadávací dokumentaci k rámcové dohodě. 5.
Pokud veřejní zadavatelé obnoví soutěž na
konkrétní zakázku v souladu s odst. 4 písm. b), uvedou datum a
čas, kdy hodlají vybrat informace potřebné k vytvoření
nabídek přizpůsobených požadavkům konkrétní zakázky a dají
uchazečům možnost tento výběr informací odmítnout. Veřejní zadavatelé poskytnou dostatečnou
lhůtu od oznámení do skutečného výběru informací. Před zadáním zakázky předloží
veřejní zadavatelé vybrané informace příslušnému uchazeči, aby
mu dali příležitost vyvrátit nebo potvrdit správnost takto vytvořené
nabídky. 6.
Veřejní zadavatelé mohou zadávat zakázky
v rámci dynamického nákupního systému formou výběru z katalogu, pokud
je žádost o účast v dynamickém nákupním systému doprovázena
elektronickým katalogem v souladu s technickými specifikacemi a ve
formátu stanoveném veřejným zadavatelem. Zájemci tento katalog
následně doplní, až budou informováni o úmyslu veřejného zadavatele
vytvořit nabídky formou výběru z katalogu. Výběr z katalogu se
provádí v souladu s odst. 4 písm. b) a odstavcem 5. Článek 35
Centralizované nákupní činnosti a ústřední nákupní subjekty 1.
Veřejní zadavatelé mohou nakupovat stavební
práce, dodávky a/nebo služby od ústředního nákupního subjektu nebo jeho
prostřednictvím. 2.
Členské státy veřejným zadavatelům
umožní využívat centralizované nákupní činnosti, které nabízejí
ústřední nákupní subjekty ustavené v jiném členském státě. 3.
Veřejný zadavatel, který nakupuje
prostřednictvím centralizovaných nákupních činností, plní své
povinnosti uložené touto směrnicí, pokud všechny fáze příslušného
zadávacího řízení a jeho uskutečnění provádí sám ústředí
nákupní subjekt od zveřejnění výzvy k účasti
v soutěži do konečného plnění zakázky nebo zakázek
z ní vyplývajících. Pokud některé fáze zadávacího řízení
nebo plnění následné zakázky provádí příslušný veřejný
zadavatel, zůstává veřejný zadavatel odpovědný za splnění
povinností vyplývajících z této směrnice ve vztahu k fázím,
které provádí. 4.
Veškerá zadávací řízení, která provádí
ústřední nákupní subjekt, se provádějí formou elektronické komunikace
v souladu s požadavky článku 19. 5.
Veřejní zadavatelé si mohou zvolit
ústřední nákupní subjekt, který bude provádět centralizované nákupní
činnosti, aniž by přitom použili postupy stanovené touto
směrnicí, a to i v případech, kdy ústřední nákupní subjekt
dostává za tuto činnost odměnu. 6.
Ústřední nákupní subjekty zajišťují
dokumentaci ke všem transakcím provedeným v průběhu plnění
zakázek, rámcových dohod nebo dynamických nákupních systémů, které
uzavřou v rámci své ústřední nákupní činnosti. Článek 36
Pomocné nákupní činnosti Osoby poskytující pomocné nákupní
činnosti se vybírají v souladu s postupy zadávání zakázek stanovenými
v této směrnici. Článek 37
Příležitostné společné zadávání zakázek 1.
Jeden nebo více veřejných zadavatelů se
může dohodnout na společném provádění některých konkrétních
zadávacích řízení. 2.
Pokud všechny fáze příslušného zadávacího
řízení od zveřejnění výzvy k účasti
v soutěži do konečného plnění zakázky nebo zakázek
z ní vyplývajících provádí jeden veřejný zadavatel, nese tento
veřejný zadavatel výlučnou odpovědnost za splnění
povinností podle této směrnice. Pokud však zadávací řízení a plnění
z něj vyplývajících zakázek provádí více než jeden
zúčastněný veřejný zadavatel, odpovídají jednotliví veřejní
zadavatelé za plnění svých povinností podle této směrnice ve vztahu
k fázím, které provádějí. Článek 38
Společné zadávání zakázek veřejnými zadavateli z různých
členských států 1.
Aniž by byl dotčen článek 11,
veřejní zadavatelé z různých členských států mohou
společně zadávat veřejné zakázky jedním ze způsobů
popsaných v tomto článku. 2.
Několik veřejných zadavatelů
může nakupovat stavební práce, dodávky a/nebo služby od ústředního
nákupního subjektu v jiném členském státě nebo jeho
prostřednictvím. V tom případě zadávací řízení probíhá
v souladu s vnitrostátními ustanoveními toho členského státu,
v němž se nachází ústřední nákupní subjekt. 3.
Několik veřejných zadavatelů
z různých členských států může zadat veřejnou
zakázku společně. V tom případě uzavřou
zúčastnění veřejní zadavatelé smlouvu, v níž se stanoví: (a)
kterým vnitrostátním právem se bude řídit
zadávací řízení, (b)
interní organizace zadávacího řízení,
včetně jeho řízení, sdílení odpovědnosti, rozdělení
stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být poskytnuty,
a uzavírání smluv. Při rozhodování o rozhodném vnitrostátním
právu podle písmene a) si veřejní zadavatelé mohou zvolit vnitrostátní
předpisy kteréhokoliv z členských států, v němž
se nachází nejméně jeden zúčastněný veřejný zadavatel. 4.
Pokud veřejní zadavatelé z různých
členských států založili společný právní subjekt,
včetně evropského seskupení pro územní spolupráci podle nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006[32] nebo jiného subjektu
založeného podle práva Unie, dohodnou se zúčastnění veřejní
zadavatelé prostřednictvím rozhodnutí příslušného orgánu
společného právního subjektu na vnitrostátních pravidlech jednoho z
následujících členských států, která budou rozhodná pro zadání
zakázky: (a)
vnitrostátní předpisy členského státu,
v němž má společný právní subjekt své sídlo; (b)
vnitrostátní předpisy členského státu,
v němž společný právní subjekt vykonává svou činnost. Tato dohoda může platit na dobu neurčitou,
je-li tak stanoveno v zakládacím aktu společné právního subjektu, nebo
může být omezena na určitou dobu, určité typy zakázek nebo na
jedno či více zadání jednotlivých zakázek. 5.
Pokud není uzavřena dohoda, která určuje
rozhodné právo pro zadávání veřejných zakázek, určí se vnitrostátní
právo, jímž se bude zadání zakázky řídit, podle následujících pravidel: (a)
pokud řízení provádí nebo řídí jeden ze
zúčastněných veřejných zadavatelů za ostatní veřejné
zadavatele, použijí se vnitrostátní předpisy členského státu daného
veřejného zadavatele; (b)
pokud řízení neprovádí nebo neřídí jeden
ze zúčastněných veřejných zadavatelů za ostatní
veřejné zadavatele a (a)
řízení se týká zakázky na stavební práce,
použijí veřejní zadavatelé vnitrostátní předpisy toho členského
státu, v němž se nachází většina stavebních prací; (b)
řízení se týká zakázky na služby nebo dodávky,
použijí veřejní zadavatelé vnitrostátní předpisy toho členského
státu, v němž se poskytuje převážná část služeb nebo
dodávek; c) není-li možné stanovit rozhodné vnitrostátní
právo podle písmene a) nebo b), použijí veřejní zadavatelé vnitrostátní
předpisy členského státu toho veřejného zadavatele, který nese
největší díl nákladů. 6.
Není-li uzavřena dohoda, která určuje
rozhodné právo pro zadávání veřejných zakázek podle odstavce 4, určí
se vnitrostátní právo, jímž se bude řídit zadávací řízení
prováděné společnými právními subjekty založenými několika
veřejnými zadavateli z různých členských států, podle
následujících pravidel: (a)
pokud řízení provádí nebo řídí
příslušný orgán společného právního subjektu, použijí se vnitrostátní
předpisy členského státu, v němž má právní subjekt své
sídlo; (b)
pokud řízení provádí nebo řídí
společník právního subjektu za tento právní subjekt, použijí se pravidla
stanovená v odst. 5 písm. a) a b); (c)
pokud není možné určit rozhodné vnitrostátní
právo podle odst. 5 písm. a) nebo b), použijí veřejní zadavatelé
vnitrostátní předpisy toho členského státu, v němž má
právní subjekt své sídlo. 7.
Jeden nebo více veřejných zadavatelů
může zadávat jednotlivé zakázky na základě rámcové dohody
uzavřené veřejným zadavatelem z jiného členského státu nebo
uzavřené společně se zadavatelem z jiného členského státu,
pokud rámcová dohoda obsahuje konkrétní ustanovení, která umožňují
příslušnému veřejnému zadavateli nebo veřejným zadavatelům
zadávat jednotlivé zakázky. 8.
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
v rámci přeshraničního zadávacího řízení podléhají
běžným mechanismům přezkumu, které jsou k dispozici
v příslušném vnitrostátním právu. 9.
Aby bylo umožněno efektivní fungování
mechanismů přezkumu, členské státy zajistí plnou vykonatelnost
rozhodnutí orgánů příslušných pro přezkum ve smyslu
směrnice Rady 89/665/EHS[33]
z jiných členských států v rámci svého vnitrostátního právního
řádu, pokud se tato rozhodnutí týkají veřejných zadavatelů
usazených na jejich území a podílejících se na příslušném
přeshraničním zadávacím řízení. KAPITOLA III
Průběh řízení Oddíl 1
Příprava Článek 39
Předběžné tržní konzultace 1.
Před zahájením zadávacího řízení mohou
veřejní zadavatelé vést tržní konzultace s cílem posoudit strukturu,
schopnosti a kapacitu trhu a informovat hospodářské subjekty o svých
plánech a požadavcích při zadávání zakázek. Za tímto účelem mohou veřejní zadavatelé
vyhledat nebo přijmout poradenství od subjektů správní podpory nebo od
třetích stran či účastníků trhu, pokud toto poradenství
nevylučuje konkurenci a nevede k porušení zásad nediskriminace
a transparentnosti. 2.
Pokud zájemce nebo uchazeč anebo podnik
nějakým způsobem spojený se zájemcem nebo uchazečem působil
jako poradce veřejného zadavatele nebo se jinak podílel na
přípravě zadávacího řízení, přijme veřejný zadavatel
příslušná opatření, aby zajistil, že účastí tohoto zájemce nebo
uchazeče nebude narušena hospodářská soutěž. Mezi tato opatření patří sdělit
ostatním zájemcům a uchazečům příslušné informace
vyměňované se zájemcem nebo uchazečem v rámci jeho účasti
na přípravě zadávacího řízení nebo informace z této účasti
vyplývající a stanovit odpovídající lhůty pro doručení nabídek.
Příslušný zájemce nebo uchazeč může být z řízení
vyloučen pouze v případě, že neexistuje jiný způsob,
jak zajistit dodržení zásady rovného zacházení. Před každým vyloučením dostane zájemce
nebo uchazeč příležitost prokázat, že jeho účast na
přípravě zadávacího řízení nemůže narušit hospodářskou
soutěž. Přijatá opatření se zdokumentují v samostatné
zprávě vyžadované podle článku 85. Článek 40
Technické specifikace 1.
Technické specifikace definované v bodu 1
přílohy VIII se uvádějí v zadávací dokumentaci. Definují
požadované vlastnosti stavby, služby nebo dodávky. Tyto vlastnosti mohou rovněž odkazovat na
konkrétní výrobní proces nebo poskytování požadovaných stavebních prací,
dodávek nebo služeb nebo na jinou fázi jejich životního cyklu, jež jsou uvedeny
v čl. 2 bodu 22. Technické specifikace rovněž uvádí, zda bude
požadován převod práv k duševnímu vlastnictví. U zakázek, jejichž předmět je určen
k použití osobami bez ohledu na to, zda veřejností nebo pracovníky
veřejného zadavatele, se tyto technické specifikace kromě
řádně odůvodněných případů vypracovávají tak, aby
zohledňovaly kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo
koncept pro všechny uživatele. Pokud jsou legislativním aktem Unie přijaty
povinné standardy přístupnosti, jsou technické specifikace, pokud jde o
kritéria přístupnosti, definovány odkazem na tento akt. 2.
Technické specifikace musí hospodářským
subjektům zaručit rovný přístup k zadávacímu řízení
a nesmějí vytvářet neodůvodněné překážky pro
otevření veřejné zakázky hospodářské soutěži. 3.
Aniž jsou dotčena právně závazná
vnitrostátní technická pravidla, jsou-li v souladu s právem Unie, musí být
technické specifikace formulovány jedním z následujících
způsobů: (a)
formou požadavků na výkon nebo funkci,
včetně vlastností z hlediska vlivu na životní prostředí,
pokud jsou tyto parametry dostatečně přesné, aby umožnily
uchazeči určit předmět zakázky a veřejnému zadavateli
udělit zakázku; (b)
odkazem na technické specifikace a, v pořadí
podle významu, na vnitrostátní normy provádějící evropské normy, evropská
technická schválení, obecné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiný
technický referenční systém vypracovaný evropskými normalizačními
subjekty nebo – pokud tyto neexistují – na vnitrostátní normy, vnitrostátní
technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování,
výpočtu a realizace stavebních prací a použití dodávek; každý odkaz
je doprovázen slovy „nebo rovnocenný“; (c)
formou požadavků na výkon nebo funkci
uvedených v písmenu a) s odkazem na technické specifikace uvedené
v písmenu b) jako prostředek pro předpoklad shody s takovými
požadavky na výkon nebo funkci; (d)
odkazem na technické specifikace uvedené v písmenu
b) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon
nebo funkci uvedené v písmenu a) pro ostatní vlastnosti. 4.
Není-li to odůvodněno předmětem
zakázky, nesmějí technické specifikace odkazovat na určité provedení
nebo zdroj nebo konkrétní postup nebo na obchodní značky, patenty, typy
nebo určitý původ či výrobu, pokud by to mělo za
důsledek zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků
nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně povolen,
pokud není možný dostatečně přesný a srozumitelný popis
předmětu zakázky podle odstavce 3. Takový odkaz musí být doprovázen
slovy „nebo rovnocenný“. 5.
Pokud veřejný zadavatel využije možnosti
odkázat na specifikace podle odst. 3 písm. b), nesmí odmítnout
nabídku pouze z důvodu, že nabízené stavební práce, dodávky a služby
nejsou shodné se specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ve své
nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem, včetně dokladů
uvedených v článku 42, prokázal, že řešení, která navrhuje,
vyhovují rovnocenným způsobem požadavkům definovaným technickými
specifikacemi. 6.
Pokud veřejný zadavatel využije možnosti
stanovit technické specifikace ve formě požadavků na výkon nebo
funkci podle odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku na
stavební práce, dodávky nebo služby, které splňují vnitrostátní normu
provádějící evropskou normu, splňují evropské technické schválení
nebo obecnou technickou specifikaci, mezinárodní normu nebo technický referenční
systém vypracovaný evropským normalizačním subjektem, pokud tyto
specifikace zohledňují požadavky na výkon nebo funkci, které veřejný
zadavatel stanovil. Ve své nabídce uchazeč prokáže jakýmikoliv
vhodnými prostředky, včetně dokladů uvedených
v článku 42, že stavební práce, dodávky nebo služby splňující
normu jsou v souladu s požadavky na výkon nebo funkci, které veřejný
zadavatel stanovil. Článek 41
Štítky 1.
Pokud veřejní zadavatelé stanoví ekologické,
sociální nebo jiné vlastnosti stavby, služby nebo dodávky formou požadavků
na výkon nebo funkci uvedených v čl. 40 odst. 3
písm. a), mohou požadovat, aby tyto stavby, služby nebo dodávky byly
označeny konkrétním štítkem, pokud jsou splněny všechny následující
podmínky: (a)
požadavky na štítek se týkají výhradně
vlastností, které souvisejí s předmětem zakázky a které jsou
vhodné pro definování vlastností staveb, dodávek nebo služeb, které jsou
předmětem zakázky; (b)
požadavky na štítek jsou stanoveny na základě
vědeckých informací nebo vycházejí z jiných objektivně
ověřitelných a nediskriminačních kritérií; (c)
štítky jsou zavedeny v rámci otevřeného a
transparentního řízení, na kterém se mohou podílet všechny
zúčastněné strany, včetně orgánů státní správy,
spotřebitelů, výrobců, distributorů a organizací na ochranu
životního prostředí, (d)
štítky jsou přístupné všem zainteresovaným
subjektům; (e)
kritéria pro získání štítku stanoví třetí
strana, která je nezávislá na hospodářském subjektu, jenž o štítek žádá. Veřejní zadavatelé, kteří požadují
konkrétní štítek, přijmou jakýkoli rovnocenný štítek, který splňuje požadavky
na štítek stanovený veřejnými zadavateli. U produktů, které nejsou
štítkem označeny, přijmou veřejní zadavatelé také technickou
dokumentaci výrobce nebo jiný vhodný doklad. 2.
Pokud štítek splňuje podmínky stanovené v
odst. 1 písm. b), c), d) a e), avšak rovněž stanoví požadavky,
které nesouvisejí s předmětem zakázky, mohou veřejní
zadavatelé definovat technické specifikace odkazem na ty podrobné specifikace
štítku nebo v případě potřeby jejich části, které
souvisejí s předmětem zakázky a jsou vhodné pro definování jeho
vlastností. Článek 42
Zkušební protokoly, osvědčení a jiné doklady 1.
Veřejní zadavatelé mohou požadovat, aby
hospodářské subjekty předložily zkušební protokol od uznaného
subjektu nebo osvědčení vystavené takovým subjektem jako doklad o
shodě s technickou specifikací. Pokud veřejní zadavatelé požadují
předložení osvědčení vydaného uznaným subjektem, jímž se dokládá
shoda s určitými technickými specifikacemi, přijmou též
osvědčení od subjektu rovnocenného uznanému subjektu. 2.
Veřejní zadavatelé přijmou jiné vhodné
doklady než doklady uvedené v odstavci 1, například technickou dokumentaci
výrobce, pokud dotčený hospodářský subjekt nemá přístup k
osvědčením nebo zkušebním protokolům uvedeným v odstavci 1
nebo nemá možnost je získat v příslušné lhůtě. 3.
Uznanými subjekty ve smyslu odstavce 1 tohoto
článku jsou zkušební a kalibrační laboratoře
a certifikační a inspekční subjekty akreditované v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008[34]. 4.
Členské státy poskytnou ostatním členským
státům na jejich žádost informace související s doklady a dokumenty
předkládanými v souladu s čl. 40 odst. 6, článkem 41 a odstavci 1,
2 a 3 tohoto článku za účelem doložení souladu s technickými
požadavky. Příslušné orgány členského státu usazení poskytnou tyto
informace v souladu s článkem 88. Článek 43
Varianty 1.
Veřejní zadavatelé mohou uchazečům
povolit předložení variant. V oznámení o zakázce nebo ve
výzvě k potvrzení zájmu, použije-li se jako výzva k účasti
v soutěži oznámení předběžných informací, uvedou, zda
povolují varianty, či nikoliv. Bez tohoto údaje nejsou varianty povoleny. 2.
Veřejní zadavatelé, kteří povolí
předložení variant, uvedou v zadávací dokumentaci minimální požadavky, jež
musí varianty splňovat, a konkrétní požadavky na jejich předložení.
Zajistí také, aby zvolená kritéria pro zadání bylo možné vhodně použít na
varianty, které splňují tyto minimální požadavky, jakož i na vyhovující
nabídky, které varianty nemají. 3.
V úvahu jsou brány pouze varianty, které
splňují minimální požadavky stanovené veřejnými zadavateli. V zadávacím řízení u veřejných
zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí veřejní zadavatelé,
kteří povolili předložení variant, odmítnout variantu pouze
z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, spíše k zakázce
na služby než k zakázce na dodávky, nebo spíše k zakázce na dodávky
než k zakázce na služby. Článek 44
Rozdělení zakázek na části 1.
Veřejné zakázky lze rozdělovat do
homogenních nebo heterogenních částí. U zakázek, jejichž hodnota
určená podle článku 5 se rovná prahové hodnotě stanovené
v článku 4 nebo je vyšší, avšak není nižší než 500 000 EUR, a u
nichž veřejný zadavatel nepovažuje jejich rozdělení na části za
vhodné, poskytne v oznámení o zakázce nebo ve výzvě k potvrzení
zájmu konkrétní objasnění svých důvodů. Veřejní zadavatelé uvedou v oznámení o
zakázce nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, zda jsou nabídky omezeny
pouze na jednu nebo několik částí. 2.
Veřejní zadavatelé mohou i
v případech, kdy byla uvedena možnost podávání nabídek na všechny
části, omezit počet částí, které lze zadat jedinému
uchazeči, pokud je tento maximální počet uveden v oznámení o
zakázce nebo ve výzvě k potvrzení zájmu. Veřejní zadavatelé
stanoví a uvedou v zadávací dokumentaci objektivní a nediskriminační
kritéria či pravidla pro zadání jednotlivých částí, pokud by použití
zvolených kritérií pro zadání vedlo k tomu, že by jednomu uchazeči
byl přidělen vyšší než maximální možný počet částí. 3.
Pokud lze jednomu uchazeči zadat více než
jednu část, mohou veřejní zadavatelé stanovit, že zadají jednu
zakázku na každou část, nebo jednu či více zakázek pokrývajících
několik částí nebo všechny části. Veřejní zadavatelé v zadávací
dokumentaci uvedou, zda si vyhrazují právo na tuto volbu, a pokud ano, které
části lze sloučit do jedné zakázky. Veřejní zadavatelé nejdříve určí
nabídky, které nejlépe splňují kritéria pro zadání stanovená podle
článku 66 pro jednotlivé části. Mohou zadat zakázku na více než jednu
část uchazeči, který není první v pořadí ve vztahu ke všem
jednotlivým částem, na něž se zakázka vztahuje, pokud jsou kritéria
pro zadání stanovená podle článku 66 lépe splněna ve vztahu ke
všem částem, na něž se zakázka vztahuje. Veřejní zadavatelé
specifikují v zadávací dokumentaci metody, které hodlají pro toto
porovnávání použít. Tyto metody jsou transparentní, objektivní a
nediskriminační. 4.
Veřejní zadavatelé mohou požadovat, aby se
všichni dodavatelé zkoordinovali své činnosti pod vedením
hospodářského subjektu, jemuž byla zadána část zakázky, která
zahrnuje koordinaci celého projektu nebo jeho příslušných částí. Článek 45
Stanovení lhůt 1.
Při stanovení lhůt pro doručení
nabídek a žádostí o účast veřejní zadavatelé zohledňují
složitost zakázky a nezbytný čas na přípravu nabídek, aniž jsou
dotčeny minimální lhůty stanovené v článcích 24 až 30. 2.
V případech, kdy lze nabídky
předkládat pouze na základě návštěvy nebo kontroly podkladů
k zadávací dokumentaci na místě, se lhůty pro předkládání
nabídek prodlužují tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty
mohly seznámit s veškerými informacemi nezbytnými pro vypracování nabídek. Oddíl 2
Zveřejňování a transparentnost Článek 46
Oznámení předběžných informací 1.
Veřejní zadavatelé mohou oznámit svůj
úmysl uspořádat plánované zadávací řízení zveřejněním
oznámení předběžných informací co nejdříve po začátku
rozpočtového období. Tato oznámení obsahují informace uvedené
v příloze VI části B oddílu I. Zveřejňuje je buď
Komise, nebo veřejní zadavatelé na svém profilu kupujícího v souladu
s bodem 2 písm. b) přílohy IX. Pokud veřejní zadavatelé
zveřejní oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou oznámení o
zveřejnění předběžných informací na profilu kupujícího
v souladu s bodem 3 přílohy IX. 2. V případě
omezeného řízení a výběrového řízení s vyjednáváním mohou
veřejní zadavatelé na nižší správní úrovni použít oznámení
předběžných informací jako výzvu k účasti
v soutěži podle čl. 24 odst. 2 za předpokladu, že
toto oznámení splňuje všechny následující podmínky: (a)
konkrétně odkazuje na dodávky, stavební práce
nebo služby, jež budou předmětem zakázky, která se má zadávat; (b)
uvádí, že zakázka bude zadána na základě
omezeného řízení nebo výběrového řízení s vyjednáváním bez
dalšího uveřejňování výzvy k účasti v soutěži, a
vyzývá zainteresované hospodářské subjekty, aby písemně
vyjádřily svůj zájem; (c)
obsahuje kromě informací uvedených
v příloze VI části B oddílu I rovněž informace uvedené
v příloze VI části B oddílu II; (d)
bylo zveřejněno nejdéle 12
měsíců před datem, kdy byla odeslána výzva uvedená
v čl. 52 odst. 1. Tato oznámení se nezveřejňují na profilu
kupujícího. Článek 47
Oznámení o zakázce Oznámení o zakázce mohou používat všichni
veřejní zadavatelé jako formu výzvy k účasti v soutěži
u všech řízení. Oznámení musí obsahovat informace uvedené
v příloze VI části C a musí být zveřejněno v souladu
s článkem 49. Článek 48
Oznámení o zadání zakázky 1.
Nejpozději do 48 dnů od zadání zakázky
nebo uzavření rámcové dohody zašlou veřejní zadavatelé oznámení o
zadání zakázky, jež obsahuje výsledky zadávacího řízení. Toto oznámení musí obsahovat informace uvedené
v příloze VI části D a musí být zveřejněno
v souladu s článkem 49. 2.
Pokud byla výzva k účasti
v příslušné soutěži učiněna formou oznámení
předběžných informací a veřejný zadavatel nemá v úmyslu zadat
v průběhu 12 měsíců, na které se vztahuje oznámení
předběžných informací, žádné další zakázky, je tato skutečnost v
oznámení o zadání zakázky konkrétně uvedena. V případě rámcových dohod
uzavřených v souladu s článkem 31 nejsou veřejní
zadavatelé povinni zasílat oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro
každou zakázku založenou na této dohodě. 3.
Oznámení o výsledku zadání zakázek v rámci
dynamického nákupního systému zašlou veřejní zadavatelé do 48 dnů od
zadání každé zakázky. Mohou však tato oznámení sdružit po čtvrtletích. V
takovém případě odesílají sdružená oznámení do 48 dnů od konce
každého čtvrtletí. 4.
Určité informace o zadání zakázky nebo
uzavření rámcové dohody se nemusí zveřejňovat, pokud by
poskytnutí takových informací bránilo vymahatelnosti práva nebo bylo jinak v
rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním
zájmům hospodářských subjektů, ať veřejných či
soukromých, nebo pokud by poskytnutí takových informací bylo na újmu poctivé
hospodářské soutěže mezi nimi. Článek 49
Forma a způsob zveřejňování oznámení 1.
Oznámení uvedená v článcích 46, 47 a 48
obsahují informace uvedené v příloze VI ve formě standardních
formulářů, včetně standardních formulářů pro
opravy. Standardní formuláře stanoví Komise. Tyto
prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v
článku 91. 2.
Oznámení uvedená v článcích 46, 47 a 48 se
vypracovávají, elektronicky zasílají Komisi a uveřejňují
v souladu s přílohou IX. Oznámení se uveřejňují
nejpozději pět dnů od data jejich zaslání. Náklady na
zveřejňování oznámení Komisí nese Unie. 3.
Oznámení uvedená v čl. 46 odst. 2 a
článku 47 se uveřejňují v plném znění v úředním
jazyce Unie, který vybral veřejný zadavatel. Tato jazyková verze
představuje jediné závazné znění. Shrnutí podstatných prvků
každého oznámení se zveřejňuje v ostatních úředních
jazycích. 4.
Komise zajistí, aby plné znění a shrnutí
oznámení předběžných informací uvedeného v čl. 46 odst. 2 a
výzvy k účasti v soutěži, které tvoří dynamický
nákupní systém, uvedené v čl. 32 odst. 3 písm. a) byly
zveřejněny: (a)
v případě oznámení
předběžných informací po dobu 12 měsíců nebo do
doručení oznámení o zadání zakázky podle článku 48 s uvedením,
že po dobu 12 měsíců, na niž se vztahuje výzva k účasti
v soutěži, nebudou zadány žádné další zakázky; (b)
v případě výzev k účasti
v soutěži, které tvoří dynamický nákupní systém, po dobu
platnosti dynamického nákupního systému. 5.
Veřejní zadavatelé musí být schopni prokázat
datum odeslání oznámení. Komise vydá veřejnému zadavateli potvrzení o
přijetí oznámení a o zveřejnění předané informace s
uvedením data zveřejnění. Toto potvrzení je dokladem
o zveřejnění. 6.
Veřejní zadavatelé mohou zveřejňovat
oznámení o veřejných zakázkách, které nepodléhají požadavkům na
zveřejňování stanoveným touto směrnicí, pokud jsou tato oznámení
zaslána Komisi v elektronické podobě v souladu s formátem a
postupy pro přenos informací uvedenými v příloze IX. Článek 50
Zveřejnění na vnitrostátní úrovni 1.
Oznámení uvedená v článcích 46, 47 a 48 a
informace v nich obsažené nesmějí být zveřejněny na vnitrostátní
úrovni před dnem jejich zveřejnění v souladu
s článkem 49. 2.
Oznámení zveřejněná na vnitrostátní
úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy
v oznámeních zaslaných Komisi nebo zveřejněných na profilu
kupujícího, a musí uvádět datum odeslání oznámení Komisi nebo
zveřejnění na profilu kupujícího. 3.
Oznámení předběžných informací
nesmějí být zveřejněna na profilu kupujícího před tím, než
je Komisi odesláno oznámení o jejich zveřejnění touto formou. Uvede
se v nich datum tohoto odeslání. Článek 51
Dostupnost zadávacích dokumentů v elektronické podobě 1.
Veřejní zadavatelé zajistí bezplatný neomezený
a plný přímý přístup elektronickými prostředky k zadávací
dokumentaci od data zveřejnění oznámení v souladu
s článkem 49 nebo od data, kdy byla odeslána výzva k potvrzení
zájmu. V textu tohoto oznámení nebo výzvy k potvrzení zájmu se uvede
internetová adresa, na které je dokumentace dostupná. 2.
Veřejní zadavatelé nebo příslušné útvary
poskytnou dodatečné informace k zadávací dokumentaci a dalším
podkladům nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty pro
doručení nabídek, je-li o ně požádáno s dostatečným
předstihem. V případě zrychleného řízení uvedeného v
čl. 25 odst. 3 a čl. 26 odst. 5 činí tato lhůta
čtyři dny. Článek 52
Výzvy k předložení nabídek nebo k účasti v dialogu; výzvy
k potvrzení zájmu 1.
V omezených řízeních, soutěžním
dialogu, inovačních partnerstvích nebo ve výběrových řízeních
s vyjednáváním veřejní zadavatelé současně
a písemně vyzývají vybrané zájemce k předložení nabídek
nebo v případě soutěžního dialogu k účasti
v dialogu. Pokud se jako výzva k účasti
v soutěži použije oznámení předběžných informací podle
čl. 46 odst. 2, veřejní zadavatelé vyzvou současně a
písemně hospodářské subjekty, které vyjádřily svůj zájem,
aby potvrdily trvání svého zájmu. 2.
Výzvy uvedené v odstavci 1 musí obsahovat odkaz na
elektronickou adresu, na které jsou specifikace nebo dokumentace
soutěžního dialogu a další podklady přímo k dispozici
v elektronické podobě. Tyto informace obsahují rovněž informace
stanovené v příloze X. Článek 53
Informování zájemců a uchazečů 1.
Veřejní zadavatelé musí co možná nejdříve
informovat jednotlivé zájemce a uchazeče o přijatých
rozhodnutích týkajících se uzavření rámcové dohody, zadání zakázky nebo
přijetí do dynamického nákupního systému včetně
důvodů, pro které se rozhodli upustit od uzavření rámcové dohody
nebo od zadání zakázky, pro kterou byla učiněna výzva
k účasti v soutěži, obnovit řízení nebo upustit od zavedení
dynamického nákupního systému; 2.
Na žádost příslušné strany oznámí veřejní
zadavatelé co nejrychleji, nejpozději však do 15 dnů od doručení
písemné žádosti: (a)
každému neúspěšnému zájemci důvody
zamítnutí jeho žádosti o účast, (b)
každému neúspěšnému uchazeči důvody
zamítnutí jeho nabídky a v případech uvedených v čl. 40 odst. 5
a 6 důvody svého rozhodnutí o nerovnocennosti nebo rozhodnutí, podle
kterého stavební práce, dodávky a služby neodpovídají požadavkům na výkon
nebo funkci, (c)
každému uchazeči, který podal přijatelnou
nabídku, vlastnosti a relativní výhody vybrané nabídky, jakož i jméno
úspěšného uchazeče nebo stran rámcové dohody, (d)
každému uchazeči, který podal přijatelnou
nabídku, průběh a postup vyjednávání a dialogu
s uchazeči. 3.
Veřejní zadavatelé mohou rozhodnout, že
určité informace o zadání zakázky, uzavření rámcové dohody nebo
přijetí do dynamického nákupního systému, uvedené v odstavci 1,
nesdělí, pokud by poskytnutí takových informací bránilo vymahatelnosti
práva, bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo na újmu
oprávněným obchodním zájmům hospodářských subjektů, ať
veřejných či soukromých, nebo pokud by bylo na újmu poctivé
hospodářské soutěži mezi nimi. Oddíl 3
Výběr účastníků a zadání zakázek Článek 54
Obecné zásady 1.
Zakázky se zadávají na základě kritérií
stanovených v článcích 66 až 69 za předpokladu, že jsou splněny
tyto kumulativní podmínky: (a)
nabídka splňuje požadavky, podmínky a kritéria
stanovená v oznámení o zakázce nebo výzvě k potvrzení zájmu a
v zadávací dokumentaci s ohledem na článek 43; (b)
nabídka byla podána uchazečem, který nebyl
vyloučen podle článků 21 a 55 a který splňuje kritéria pro
výběr stanovená veřejným zadavatelem v souladu s článkem
56 a případně s nediskriminačními pravidly a kritérii
uvedenými v článku 64. 2.
Veřejní zadavatelé se mohou rozhodnout, že
nezadají zakázku uchazeči, který předložil nejlepší nabídku, pokud
došli k závěru, že nabídka nesplňuje, alespoň rovnocenným
způsobem, povinnosti stanovené právními předpisy Unie v oblasti
sociálního a pracovního práva nebo práva v oblasti životního prostředí
nebo ustanoveními mezinárodního sociálního práva a práva v oblasti životního
prostředí uvedenými v příloze XI. 3.
V otevřených řízeních mohou veřejní
zadavatelé rozhodnout, že přezkoumají nabídky před ověřením
kritérií pro výběr, za předpokladu, že jsou dodržena příslušná
ustanovení tohoto oddílu, včetně pravidla, že zakázka nesmí být
zadána uchazeči, který měl být vyloučen podle článku 55
nebo který nesplňuje kritéria pro výběr stanovená veřejným
zadavatelem v souladu s pododdílem 1 tohoto oddílu. 4.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 89 za účelem
změny seznamu v příloze XI, pokud to bude nutné z důvodu
uzavření nových mezinárodních dohod nebo změny stávajících
mezinárodních dohod. Pododdíl 1
Kritéria pro výběr na základě kvality Článek 55
Důvody pro vyloučení 1.
Z účasti na veřejné zakázce je
vyloučen každý zájemce nebo uchazeč, který byl pravomocným rozsudkem
odsouzen pro některý z následujících činů: (a)
účast na zločinném spolčení, jak je
vymezena v čl. 2 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV[35]; (b)
korupce, jak je vymezena v článku 3
Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo
členských států Evropské unie[36]
a článku 2 rámcového rozhodnutí Rady 2003/568/SVV[37], jakož i korupce, jak je
vymezena ve vnitrostátním právu veřejného zadavatele nebo
hospodářského subjektu; (c)
podvod ve smyslu článku 1 Úmluvy o
ochraně finančních zájmů Evropských společenství[38]; (d)
teroristické trestné činy, jak jsou vymezeny
v článku 1 rámcového rozhodnutí 2002/475/SVV[39], nebo trestné činy
spojené s teroristickými činnostmi, jak jsou vymezeny
v článku 3 uvedeného rámcového rozhodnutí, anebo návod či pomoc
k jejich spáchání nebo pokus o ně, jak jsou vymezeny
v článku 4 uvedeného rámcového rozhodnutí; (e)
praní peněz, jak je vymezeno
v článku 1 směrnice Rady 91/308/EHS[40]. Povinnost vyloučit zájemce nebo uchazeče
z účasti na veřejné zakázce platí rovněž
v případě, že byli pravomocným rozsudkem odsouzeni ředitelé
společnosti či jakákoli jiná osoba s pravomocemi zastupování,
rozhodování nebo kontroly ve vztahu k zájemci nebo uchazeči. 2.
Z účasti na zakázce je vyloučen
každý hospodářský subjekt, o němž je veřejnému zadavateli známo,
že byl pravomocným rozhodnutím uznán vinným z toho, že nesplnil povinnosti
vztahující se k placení daní nebo příspěvků na sociální
zabezpečení podle právních předpisů země, v níž je
usazen, nebo podle právních předpisů členského státu
veřejného zadavatele. 3.
Veřejný zadavatel může vyloučit
z účasti na veřejné zakázce každý hospodářský subjekt,
je-li splněna jedna z těchto podmínek: (a)
pokud je mu známo jakékoli porušení povinností
stanovených právními předpisy Unie v oblasti sociálního a pracovního
práva nebo práva v oblasti životního prostředí nebo ustanoveními mezinárodního
sociálního práva a práva v oblasti životního prostředí uvedenými
v příloze XI. Dodržování práva Unie nebo mezinárodních ustanovení
také zahrnuje dodržování rovnocenným způsobem; (b)
pokud je hospodářský subjekt
předmětem úpadkového nebo likvidačního řízení, pokud jeho
majetek spravuje likvidátor nebo soud, pokud se svými věřiteli
uzavřel dohodu o vyrovnání, pokud pozastavil svou obchodní činnost
nebo je ve srovnatelné situaci vyplývající z podobných řízení podle
vnitrostátních právních a správních předpisů; (c)
pokud může veřejný zadavatel jakýmikoli
prostředky prokázat, že se hospodářský subjekt dopustil vážného
profesního pochybení; (d)
pokud hospodářský subjekt vykazuje významné
nebo přetrvávající nedostatky při plnění některého
podstatného požadavku v rámci předchozí zakázky nebo zakázek podobné
povahy zadaných stejným veřejným zadavatelem. Aby bylo možné použít důvod pro
vyloučení uvedený v prvním pododstavci písm. d), stanoví veřejní
zadavatelé metodu hodnocení výkonu při plnění zakázek, která je
založena na objektivních a měřitelných kritériích a je používána
systematickým, konzistentním a transparentním způsobem. O každém hodnocení
výkonu je příslušný hospodářský subjekt informován a je mu poskytnuta
možnost vznést vůči zjištěním námitky a získat soudní
ochranu. 4.
Každý zájemce nebo uchazeč, který se nachází
v některé ze situací uvedených v odstavcích 1, 2 a 3, může
veřejnému zadavateli poskytnout důkazy prokazující jeho spolehlivost
navzdory existenci platných důvodů pro vyloučení. Za tímto účelem zájemce nebo uchazeč
prokáže, že nahradil veškeré škody způsobené spácháním trestného činu
nebo pochybením, vyčerpávajícím způsobem vysvětlil fakta a
okolnosti v aktivní součinnosti s vyšetřujícími orgány a
přijal konkrétní technická, organizační a personální opatření
vhodná k zabránění další trestné činnosti nebo pochybením.
Veřejní zadavatelé zhodnotí opatření přijatá zájemci a
uchazeči, přičemž vezmou v úvahu závažnost a konkrétní
okolnosti trestného činu nebo pochybení. Pokud veřejný zadavatel
považuje tato opatření za nedostatečná, oznámí důvody svého
rozhodnutí. 5.
Členské státy zajistí, aby veřejní
zadavatelé a hospodářské subjekty mohli snadno získat informace a pomoc
týkající se uplatňování tohoto článku prostřednictvím
kontaktního místa stanoveného v článku 88. 6.
Členské státy na základě žádosti
zpřístupní ostatním členským státům jakékoli informace týkající
se důvodů pro vyloučení uvedených v tomto článku.
Příslušné orgány členského státu usazení poskytnou tyto informace
v souladu s článkem 88. Článek 56
Kritéria pro výběr 1.
Veřejní zadavatelé mohou stanovit podmínky pro
účast v zadávacích řízeních, které se týkají: (a)
vhodnosti pro výkon odborné činnosti; (b)
ekonomické a finanční situace; (c)
technické a odborné způsobilosti. Nejsou povinni uplatnit všechny podmínky uvedené
v odstavcích 2, 3 a 4, avšak nesmí stanovit jiné požadavky, než které jsou
uvedeny. Veřejní zadavatelé omezí podmínky pro
účast na podmínky, které zajišťují, aby měl zájemce nebo
uchazeč právní a finanční způsobilost a obchodní
a technické schopnosti pro plnění zakázky, která má být zadána.
Veškeré požadavky musí souviset s předmětem zakázky a být mu
striktně úměrné s přihlédnutím k nutnosti zajistit
skutečnou hospodářskou soutěž. 2.
Pokud jde o vhodnost pro výkon odborné
činnosti, mohou veřejní zadavatelé od hospodářských
subjektů vyžadovat, aby byly zapsány v některém
z profesních nebo obchodních rejstříků vedeném
v členském státě, kde jsou usazeny, a uvedeném
v příloze XII. Jsou-li v řízeních na zadání veřejných
zakázek na služby zájemci nebo uchazeči povinni mít určité
oprávnění nebo být členem určité organizace, aby mohli ve své
zemi původu poskytovat danou službu, může veřejný zadavatel
požadovat, aby prokázali, že takové oprávnění či členství mají. 3.
Pokud jde o ekonomickou a finanční situaci,
mohou veřejní zadavatelé od hospodářských subjektů vyžadovat,
aby byly dostatečně finančně a ekonomicky způsobilé.
Pro tento účel mohou vyžadovat, aby hospodářské subjekty dosahovaly
určitého minimálního ročního obratu, včetně určitého
minimálního obratu v oblasti, které se zakázka týká, a
přiměřený rozsah pojištění odpovědnosti za škodu
způsobenou při výkonu povolání. Minimální roční obrat nepřesahuje
trojnásobek odhadované hodnoty zakázky, kromě řádně odůvodněných
okolností spojených se zvláštními riziky, jež vyplývají z povahy
stavebních prací, služeb nebo dodávek. Veřejný zadavatel musí takové
mimořádné okolnosti uvést v zadávací dokumentaci. Pokud je zakázka rozdělena na části,
použije se tento článek na každou jednotlivou část. Veřejný
zadavatel však může stanovit minimální roční obrat odkazem na soubory
částí pro případ, že úspěšnému uchazeči bude zadáno
provedení několika částí současně. Pokud mají být zadány zakázky na základě
rámcové dohody po obnovení soutěže, vypočítá se požadavek na
maximální roční obrat uvedený ve druhém pododstavci tohoto odstavce podle
očekávaného maximálního rozsahu konkrétních zakázek, jež budou
prováděny současně, nebo není-li znám, podle odhadované hodnoty
rámcové dohody. 4.
Pokud jde o technickou a odbornou způsobilost,
mohou veřejní zadavatelé od hospodářských subjektů vyžadovat,
aby disponovaly lidskými a technickými zdroji a zkušenostmi, které jsou
nezbytné pro realizaci zakázky v odpovídající kvalitě. Veřejný
zadavatel může dojít k závěru, že hospodářské subjekty
neprovedou zakázku v odpovídající kvalitě, pokud zjistí, že jsou ve
střetu zájmů, který může negativně ovlivnit realizaci
zakázky. V zadávacích řízeních na zakázky,
jejichž předmětem jsou dodávky vyžadující umísťovací nebo instalační
práce, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, lze
způsobilost hospodářských subjektů k poskytnutí služeb nebo
provedení instalace nebo stavby hodnotit s přihlédnutím k jejich
dovednostem, výkonnosti, zkušenosti a spolehlivosti. 5.
Veřejní dodavatelé uvádějí požadované
podmínky pro účast, jež mohou být vyjádřeny jako minimální
úroveň způsobilosti, spolu s vhodnými doklady v oznámení o
zakázce nebo ve výzvě k potvrzení zájmu. Článek 57
Vlastní prohlášení a jiné doklady 6.
Veřejní zadavatelé akceptují vlastní
prohlášení jako předběžný doklad o tom, že zájemci a uchazeči
splňují kteroukoli z následujících podmínek: (a)
nenacházejí se v některé ze situací
uvedených v článku 55, ve kterých hospodářské subjekty jsou nebo
mohou být vyloučeny; (b)
splňují kritéria pro výběr, jež byla
stanovena podle článku 56; (c)
případně splňují objektivní pravidla
a kritéria, jež byla stanovena podle článku 64; (d)
budou na požádání neprodleně schopni
předložit dokumenty pro doložení příslušných skutečností, jež si
veřejní zadavatelé vyžádají v souladu s články 59, 60, a
případně s články 61 a 63. 7.
Veřejný zadavatel může kdykoli
v průběhu řízení požádat zájemce nebo uchazeče, aby
předložil celou požadovanou dokumentaci nebo její části, pokud se to
jeví nezbytné pro zajištění řádného vedení řízení. Před zadáním zakázky veřejný zadavatel
požádá uchazeče, jemuž se rozhodl zakázku zadat, aby předložil
dokumentaci v souladu s články 59 a 60, a případně
s článkem 61. Veřejný zadavatel může vyzvat
hospodářské subjekty, aby osvědčení a dokumenty předložené
podle článků 59, 60 a 61 doplnily a vysvětlily. 8.
Veřejní zadavatelé nesmějí vyžadovat jiná
osvědčení, než která jsou uvedena v článcích 60 a 61; pokud
jde o článek 62, mohou hospodářské subjekty použít jakékoli vhodné
prostředky k prokázání veřejnému zadavateli, že budou mít
k dispozici nezbytné zdroje. Od zájemců a uchazečů nesmí být
vyžadováno, aby opakovaně předložili osvědčení nebo jiné
doklady, které již byly předloženy témuž veřejnému zadavateli
v dřívějším řízení během posledních čtyř let
a které jsou stále platné. 9.
Členské státy na základě žádosti
zpřístupní jiným členským státům v souladu s článkem 88
veškeré informace, jež souvisejí s důvody pro vyloučení
uvedenými v článku 55, s vhodností, finanční
a technickou způsobilostí uchazečů popsanou
v článku 56 a s obsahem nebo povahou dokladů stanovených
v tomto článku. Článek 58
Online databáze dokladů (e-Certis) 1.
S cílem usnadnit přeshraniční účast
v zadávacích řízeních členské státy zajistí, aby informace týkající
se osvědčení a jiných dokladů uložené v systému e-Certis
byly neustále aktualizovány. 2.
Využívání systému e-Certis bude povinné a
veřejní zadavatelé budou smět vyžadovat jen takové druhy
osvědčení nebo doklady, které budou dostupné v systému e-Certis,
nejpozději do dvou let od data stanoveného v čl. 92
odst. 1. Článek 59
Evropský pas pro veřejné zakázky (European Procurement Passport) 1.
Vnitrostátní orgány vydají na žádost
hospodářského subjektu, který je usazen v daném členském
státě a splňuje nezbytné podmínky, evropský pas pro veřejné zakázky.
Evropský pas pro veřejné zakázky obsahuje údaje stanovené
v příloze XIII a je zpracován podle standardního formuláře. Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 89 za
účelem úprav v příloze XIII v návaznosti na technický
pokrok nebo z administrativních důvodů. Vytvoří rovněž
standardní formulář pro evropský pas pro veřejné zakázky. Uvedené
prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v článku 91. 2.
Nejpozději do dvou let od data stanoveného
v čl. 92 odst. 1 bude tento pas poskytován
výlučně v elektronické podobě. 3.
Orgán, který pas vydává, bude o příslušné
informace žádat přímo příslušné orgány, kromě případů
kdy to zakazují vnitrostátní pravidla týkající se ochrany osobních údajů. 4.
Evropský pas pro veřejné zakázky uznávají
všichni veřejní zadavatelé jako doklad o splnění podmínek pro
účast, kterých se týká, a nesmí být bezdůvodně
zpochybňován. Zdůvodnění může souviset se skutečností,
že pas byl vydán před více než šesti měsíci. 5.
Členské státy na základě žádosti
zpřístupní ostatním členským státům veškeré informace týkající
se pravosti a obsahu evropského pasu pro veřejné zakázky. Příslušné
orgány členského státu usazení poskytují tyto informace v souladu
s článkem 88. Článek 60
Osvědčení 1.
Veřejní zadavatelé akceptují jako
dostatečný důkaz toho, že se hospodářského subjektu netýká žádný
z případů uvedených v článku 55, následující doklady: (a)
pokud jde o odstavec 1 uvedeného článku,
předložení výpisu z příslušného rejstříku, například
ze soudního spisu, nebo pokud to není možné, rovnocenného dokladu vydaného
příslušným soudním nebo správním orgánem v zemi původu nebo
v zemi, v níž je hospodářský subjekt usazen, který dokazuje, že
zmíněné požadavky byly splněny; (b)
pokud jde o odstavec 2 a odst. 3 písm. b)
uvedeného článku, osvědčení vydané příslušným orgánem v
dotčeném členském státě; (c)
jestliže daná země nevydává tyto doklady nebo
osvědčení nebo jestliže se tyto doklady či osvědčení
nevztahují na všechny případy uvedené v odstavcích 1, 2 a
v odst. 3 písm. b) zmíněného článku, mohou být
nahrazeny oficiálním prohlášením kontaktního místa jmenovaného v souladu
s článkem 88, vydaným za tímto účelem. 2.
Ekonomická a finanční situace
hospodářského subjektu může být zpravidla doložena jedním nebo
několika doklady uvedenými v příloze XIV části 1. Jestliže z jakéhokoli oprávněného
důvodu není hospodářský subjekt schopen předložit doklady
požadované veřejným zadavatelem, může svou ekonomickou a
finanční situaci doložit jakýmkoli jiným dokladem, který veřejný
zadavatel považuje za vhodný. 3.
Technická způsobilost hospodářského
subjektu může být doložena jedním nebo několika doklady uvedenými
v příloze XIV části 2, podle povahy, množství nebo
důležitosti a použití stavebních prací, dodávek nebo služeb. 4.
Členské státy na základě žádosti
zpřístupní ostatním členským státům v souladu s článkem 88
veškeré informace týkající se doložení důvodů
pro vyloučení, dokumentů dokládajících vhodnost pro výkon
odborné činnosti a finanční a technickou způsobilost
uchazečů a jakýchkoli dalších dokladů uvedených v odstavcích
1, 2 a 3 tohoto článku. Článek 61
Normy zajišťování jakosti a normy environmentálního řízení 1.
Jestliže veřejní zadavatelé požadují
předložení osvědčení, která jsou vydána nezávislými subjekty a
která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro
zajišťování jakosti, včetně norem týkajících se
přístupnosti pro osoby s postižením, odkáží na systémy
zajišťování jakosti založené na příslušné řadě evropských
norem, které jsou osvědčeny akreditovanými subjekty. Veřejní
zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených
v jiných členských státech. Přijímají též jiné doklady o
rovnocenných opatřeních pro zajištění jakosti od hospodářských
subjektů, které nemají k těmto osvědčením přístup
nebo nemají možnost je získat v daných lhůtách. 2.
Jestliže zadavatelé požadují předložení
osvědčení, která jsou vydána nezávislými subjekty a která dokládají,
že hospodářský subjekt splňuje podmínky určitých systémů
nebo norem environmentálního řízení, odkáží na systém environmentálního
řízení a auditu Evropské unie (EMAS) nebo na jiné systémy
environmentálního řízení uznané v souladu s článkem 45
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009[41] nebo na další normy
environmentálního řízení založené na příslušných evropských nebo
mezinárodních normách přijatých akreditovanými subjekty. Veřejní
zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v
jiných členských státech. Přijímají též jiné doklady o rovnocenných
opatřeních environmentálního řízení od hospodářských
subjektů, které nemají k těmto osvědčením přístup nebo
nemají možnost je získat v daných lhůtách. 3.
Členské státy na základě žádosti
zpřístupní v souladu s článkem 88 ostatním členským státům
veškeré informace týkající se dokumentů předkládaných jako doklad o
dodržení norem jakosti a environmentálních norem uvedené v odstavcích 1 a 2
tohoto článku. Článek 62
Využití způsobilosti jiných subjektů 1.
Pokud jde o kritéria týkající se ekonomické a
finanční situace stanovená podle čl. 56 odst. 3 a kritéria
týkající se technické a odborné způsobilosti stanovená podle
čl. 56 odst. 4, může hospodářský subjekt, je-li to
vhodné a pro určitou zakázku, využít způsobilosti jiných
subjektů bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním
a těmito subjekty. V takovém případě veřejnému zadavateli
prokáže, že bude disponovat nezbytnými zdroji, například tím, že
předloží závazek těchto subjektů učiněný za tímto
účelem. V případě ekonomické a finanční situace
mohou veřejní zadavatelé požadovat, aby hospodářský subjekt a uvedené
subjekty nesly společnou odpovědnost za realizaci zakázky. Za stejných podmínek může skupina
hospodářských subjektů uvedená v článku 16 využít
způsobilosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů. 2.
V případě zakázek na stavební práce,
služby a umísťovací nebo instalační práce v rámci zakázky na
dodávky mohou veřejní zadavatelé požadovat, aby určité stěžejní
úkoly byly vykonávány přímo uchazečem samotným, nebo pokud je nabídka
předkládána skupinou hospodářských subjektů uvedenou
v článku 6, účastníkem skupiny. Článek 63
Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a
osvědčení od subjektů veřejného nebo soukromého práva 1.
Členské státy mohou vytvořit či vést
úřední seznamy schválených zhotovitelů, dodavatelů nebo
poskytovatelů služeb, nebo zavést osvědčení vydávané
certifikačními subjekty, které splňují evropské normy pro
osvědčování ve smyslu přílohy VIII. Komisi a ostatním členským státům
sdělí adresu certifikačního subjektu nebo subjektu odpovědného
za úřední seznamy, kterým se zasílají žádosti. 2.
Členské státy přizpůsobí podmínky
pro zápis do seznamů uvedených v odstavci 1 a pro vydávání
osvědčení certifikačními subjekty ustanovením tohoto pododdílu. Členské státy rovněž
přizpůsobí uvedené podmínky článku 62, pokud jde o žádosti o
zápis podané hospodářskými subjekty, které jsou součástí skupiny a
které se odvolávají na zdroje, jež jim daly k dispozici jiné společnosti
ve skupině. V takovém případě hospodářské subjekty
prokáží orgánu, který úřední seznam sestavuje, že budou disponovat danými
zdroji po celou dobu platnosti osvědčení, které potvrzuje, že jsou
zapsány do úředního seznamu, a že dané společnosti budou v
průběhu celé této doby splňovat požadavky pro výběr na
základě kvality, jichž se týká úřední seznam nebo
osvědčení, na které hospodářské subjekty odkazují při svém
zápisu. 3.
Hospodářské subjekty, které jsou zapsané do
úředních seznamů nebo mají osvědčení, mohou veřejnému
zadavateli předložit pro každou zakázku osvědčení o zápisu
vydané příslušným orgánem nebo osvědčení vydané příslušným
certifikačním subjektem. Ve zmíněných osvědčeních se
uvádějí doklady, které těmto hospodářským subjektům
umožnily zápis do seznamu nebo získání osvědčení, jakož i
zařazení, které jim bylo na tomto seznamu přiděleno. 4.
Ověřený zápis do úředních
seznamů provedený příslušnými subjekty nebo osvědčení vydané
certifikačním subjektem zakládá předpoklad vhodnosti s ohledem
na požadavky pro výběr na základě kvality, jichž se týká úřední
seznam nebo osvědčení. 5.
Informace, které lze vyvodit ze zápisu do
úředních seznamů nebo z osvědčení, nelze
bezdůvodně zpochybnit. Pokud jde o placení příspěvků
na sociální zabezpečení a daní, lze od každého zapsaného
hospodářského subjektu, má-li být zadána zakázka, vyžadovat další
osvědčení. Veřejní zadavatelé z jiných
členských států použijí odstavec 3 a první pododstavec tohoto odstavce
pouze ve prospěch hospodářských subjektů usazených
v členském státě, který vede úřední seznam. 6.
Požadavky na doložení kritérií pro výběr na
základě kvality, jichž se týká úřední seznam nebo
osvědčení, musí být v souladu s články 59, 60 a
případně s článkem 61. Pro zápis hospodářských
subjektů z jiných členských států do úředního seznamu nebo
pro vydání osvědčení těmto subjektům nelze vyžadovat žádné
další doklady nebo údaje než ty, které se vyžadují od vnitrostátních
hospodářských subjektů. Hospodářské subjekty mohou kdykoli požádat o
zápis do úředního seznamu nebo o vydání osvědčení.
V přiměřeně krátké době jsou informovány o
rozhodnutí orgánu, který vypracovává seznam, nebo o rozhodnutí příslušného
certifikačního subjektu. 7.
Hospodářské subjekty z jiných členských
států nejsou povinny žádat o takový zápis nebo osvědčení proto,
aby se mohly podílet na veřejné zakázce. Veřejní zadavatelé uznávají
rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských
státech. Akceptují rovněž jiné rovnocenné doklady. 8.
Členské státy na základě žádosti
zpřístupní v souladu s článkem 88 ostatním členským státům
veškeré informace týkající se dokumentů předkládaných k doložení
toho, že hospodářské subjekty splňují požadavky na zápis do seznamu
schválených hospodářských subjektů nebo toho, že hospodářský
subjekt z jiného členského státu vlastní rovnocenné
osvědčení. Pododdíl 2
Snížení počtu zájemců, nabídek a řešení Článek 64
Snížení počtu jinak kvalifikovaných zájemců, kteří mají být
vyzváni k účasti 1.
V omezených řízeních, výběrových
řízeních s vyjednáváním, v soutěžním dialogu a inovačním
partnerství mohou veřejní zadavatelé omezit počet zájemců
splňujících kritéria pro výběr, které vyzvou k předložení
nabídky nebo k dialogu, za předpokladu, že je k dispozici
dostatečný počet kvalifikovaných zájemců. Veřejní zadavatelé uvedou v oznámení o
zakázce nebo ve výzvě k potvrzení zájmu objektivní a
nediskriminační kritéria nebo pravidla, která mají v úmyslu použít,
minimální počet zájemců, které mají v úmyslu vyzvat, a
případně jejich maximální počet. 2.
V omezeném řízení je minimální počet
pět zájemců. Ve výběrovém řízení s vyjednáváním,
v soutěžním dialogu a v inovačním partnerství je minimální
počet tři. V každém případě musí být počet vyzvaných
zájemců dostatečný, aby zajistil skutečnou hospodářskou
soutěž. Veřejní zadavatelé vyzvou takový počet
zájemců, který je přinejmenším roven minimálnímu počtu. Je-li
počet zájemců, kteří splňují kritéria pro výběr a
minimální úrovně způsobilosti uvedené v čl. 56 odst. 5, nižší
než minimální počet, může veřejný zadavatel pokračovat
v řízení tím, že vyzve zájemce, kteří mají požadovanou
způsobilost. Veřejný zadavatel nesmí zařadit do stejného
řízení jiné hospodářské subjekty, které nepožádaly o účast, ani
zájemce, kteří nemají požadovanou způsobilost. Článek 65
Snížení počtu nabídek a řešení Jestliže veřejní zadavatelé využijí
možnosti snížit počet nabídek k vyjednávání stanovené
v čl. 27 odst. 5 nebo počet řešení k diskusi
stanovené v čl. 28 odst. 4, učiní tak použitím
kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zakázce, specifikacích nebo
dokumentaci soutěžního dialogu. V konečné fázi musí být výsledný
počet dostatečný pro zajištění skutečné hospodářské
soutěže, pokud je k dispozici dostatek řešení nebo kvalifikovaných
zájemců. Pododdíl 3
Zadání zakázky Článek 66
Kritéria pro zadání zakázky 1.
Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní a
správní předpisy týkající se odměňování za určité služby,
vycházejí zadavatelé při zadávání veřejných zakázek z jednoho z
následujících kritérií: (a)
hospodářsky nejvýhodnější nabídka; (b)
nejnižší náklady. Náklady mohou být podle volby veřejného
zadavatele posouzeny pouze na základě ceny, nebo na základě nákladové
efektivnosti, např. podle přístupu vycházejícího z nákladů
životního cyklu za podmínek stanovených v článku 67. 2.
Hospodářsky nejvýhodnější nabídka uvedená
v odst. 1 písm. a) z hlediska veřejného zadavatele se stanoví na
základě kritérií spojených s předmětem dané veřejné
zakázky. Tato kritéria budou kromě ceny nebo nákladů uvedených v
odst. 1 písm. b) zahrnovat další kritéria spojená s předmětem
dané veřejné zakázky, jako je: a) kvalita, včetně technické
úrovně, estetických a funkčních vlastností, přístupnosti,
konceptu pro všechny uživatele, vlastností z hlediska vlivu na životní
prostředí a inovačního charakteru; b) u zakázek na služby a zakázek
zahrnujících projekt stavebních prací může být zohledněna organizace,
kvalifikace a zkušenosti pracovníků pověřených realizací dané
zakázky, což má za důsledek, že po zadání zakázky lze tyto pracovníky
nahradit pouze se souhlasem veřejného zadavatele, který musí
ověřit, že při nahrazení bude zajištěna rovnocenná
organizace a kvalita; c) poprodejní služby a technická pomoc,
datum dodání, dodací lhůta nebo lhůta pro dokončení; d) konkrétní postup výroby či
poskytnutí požadovaných stavebních prací, dodávek či služeb nebo jakékoli
jiné fáze jejich životního cyklu uvedeného v čl. 2 bodě 22,
pokud jsou tato kritéria stanovena v souladu s odstavcem 4 a týkají se
faktorů, které přímo souvisí s těmito postupy a charakterizují
konkrétní postup výroby nebo poskytnutí požadovaných stavebních prací, dodávek
nebo služeb. 3.
Členské státy mohou stanovit, že zadání
určitých typů zakázek bude založeno na hospodářsky
nejvýhodnější nabídce, jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) a v odstavci
2. 4.
Kritéria pro zadání zakázky neponechávají
veřejnému zadavateli neomezenou volnost výběru. Zajišťují
možnost účinné hospodářské soutěže a jsou doprovázena požadavky,
které umožňují účinné ověření informací poskytovaných
uchazeči. Veřejní zadavatelé na základě informací a dokladů
poskytnutých uchazeči účinným způsobem ověří, zda
nabídky splňují kritéria pro zadání zakázky. 5.
V případu uvedeném v odst. 1 písm. a)
veřejný zadavatel upřesní v oznámení o zakázce, ve výzvě
k potvrzení zájmu, v zadávací dokumentaci nebo v případě
soutěžního dialogu v dokumentaci soutěžního dialogu
poměrnou váhu, kterou přikládá každému z kritérií zvolených pro
stanovení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Tato váha může být vyjádřena stanovením
rozmezí s přiměřeným maximálním rozpětím. Pokud stanovení váhy není možné z objektivních
důvodů, veřejný zadavatel uvede kritéria sestupně podle
významu. Článek 67
Náklady životního cyklu 1.
Náklady životního cyklu zahrnují v příslušném
rozsahu následující náklady v průběhu životního cyklu výrobku, služby
nebo stavebních prací definovaného v čl. 2 bodě 22: (a)
interní náklady, včetně nákladů
souvisejících s pořízením, například náklady na výrobu, využíváním,
například spotřeba energie, náklady na údržbu, a ukončením
životnosti, například náklady na sběr a recyklaci, a (b)
externí environmentální náklady, které jsou
přímo spojeny s životním cyklem, pokud lze vyčíslit a
ověřit jejich peněžní hodnotu, které mohou zahrnovat náklady na
emise skleníkových plynů a emise jiných znečišťujících látek a
jiné náklady na zmírnění změny klimatu. 2.
Pokud veřejní zadavatelé posuzují náklady
podle přístupu vycházejícího z nákladů životního cyklu, uvedou
v zadávací dokumentaci metodiku použitou k výpočtu nákladů
životního cyklu. Použitá metodika musí splňovat všechny následující
podmínky: (a)
byla vypracována na základě vědeckých
informací nebo založena na jiných objektivně ověřitelných a
nediskriminačních kritériích; (b)
je určena pro opakované nebo trvalé použití; (c)
je přístupná všem stranám, které mají zájem. Veřejní zadavatelé umožní hospodářským subjektům,
včetně hospodářských subjektů ze třetích zemí,
uplatnit odlišnou metodiku stanovení nákladů životního cyklu ve své nabídce
za předpokladu, že prokáží, že tato metodika splňuje požadavky
stanovené v písm. a), b) a c) a je rovnocenná s metodikou uvedenou
veřejným zadavatelem. 3.
V případě přijetí společné
metodiky pro výpočet nákladů životního cyklu jako součásti právního
aktu Unie, včetně aktů v přenesené pravomoci podle právních
předpisů konkrétního odvětví, se tato metodika použije, pokud je
zohledňování nákladů životního cyklu zahrnuto v kritériích pro
zadání zakázky uvedených v čl. 66 odst. 1. Seznam takových právních aktů a aktů v
přenesené pravomoci je uveden v příloze XV. Komise je
zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 89 za účelem aktualizace tohoto seznamu, pokud se na
základě přijetí nových právních předpisů, zrušení či
změny takových právních předpisů takové změny ukážou jako
nezbytné. Článek 68
Překážky bránící zadání zakázky Veřejní zadavatelé nezadají zakázku
uchazeči, který podal nejlepší nabídku, v případě, že je
splněna některá z následujících podmínek: (a)
uchazeč není s to předložit
osvědčení a doklady požadované podle článků 59, 60 a 61; (b)
prohlášení předložené uchazečem podle
článku 22 je nepravdivé; (c)
prohlášení předložené uchazečem podle
čl. 21 odst. 3 písm. b) je nepravdivé. Článek 69
Mimořádně nízké nabídky 1.
Veřejní zadavatelé požadují od
hospodářských subjektů vysvětlení účtovaných cen či
nákladů, pokud jsou splněny všechny následující podmínky: (a)
účtovaná cena či náklady jsou o více než 50 %
nižší než průměrná cena či náklady ostatních nabídek, (b)
účtovaná cena či náklady jsou o více než 20 %
nižší než cena nebo náklady druhé nejnižší nabídky, (c)
bylo předloženo alespoň pět nabídek. 2.
Pokud se nabídky zdají být mimořádně
nízké z jiných důvodů, veřejní zadavatelé si rovněž
mohou vyžádat vysvětlení. 3.
Vysvětlení uvedená v odstavcích 1 a 2 se mohou
týkat zejména: a) ekonomických aspektů
konstrukční metody, výrobního procesu nebo poskytovaných služeb; b) zvolených technických řešení nebo
výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici
pro provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb; c) originality stavebních prací, dodávek
nebo služeb navrhovaných uchazečem; d) souladu, alespoň rovnocenným
způsobem, s povinnostmi stanovenými právními předpisy Unie
v oblasti sociálního a pracovního práva nebo práva v oblasti
životního prostředí anebo ustanoveními mezinárodního sociálního práva a
práva v oblasti životního prostředí uvedenými v příloze XI, nebo
případně dalšími ustanoveními zajišťujícími rovnocennou
úroveň ochrany; e) možnosti uchazeče získat státní
podporu. 4.
Veřejný zadavatel ověří poskytnuté
informace konzultací s uchazečem. Zadavatel může nabídku zamítnout
pouze v případě, že poskytnutý důkaz neodůvodňuje
nízkou úroveň účtovaných cen či nákladů, přičemž
přihlédne k faktorům uvedeným v odstavci 3. Veřejný zadavatel zamítne nabídku, pokud
došel k závěru, že nabídka je mimořádně nízká, jelikož
nesplňuje povinnosti stanovené právními předpisy Unie v oblasti
sociálního a pracovního práva nebo práva v oblasti životního
prostředí anebo ustanoveními mezinárodního sociálního práva a práva v
oblasti životního prostředí uvedenými v příloze XI. 5.
Pokud veřejný zadavatel shledá, že nabídka je
mimořádně nízká proto, že uchazeč obdržel státní podporu,
může ji zamítnout jen z tohoto důvodu pouze tehdy, byl-li
uchazeč konzultován a nebyl schopen v dostatečné lhůtě
stanovené veřejným zadavatelem prokázat, že dotčená podpora byla
slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu článku 107
Smlouvy. Pokud veřejný zadavatel zamítne nabídku za těchto okolností,
informuje o tom Komisi. 6.
Členské státy na základě žádosti
zpřístupní v souladu s článkem 88 ostatním členským státům
jakékoli informace týkající se dokladů a dokumentů předložených
v souvislosti s faktory uvedenými v odstavci 3. KAPITOLA IV
Plnění zakázky Článek 70
Podmínky plnění zakázky Veřejní zadavatelé mohou stanovit
zvláštní podmínky pro plnění zakázky za předpokladu, že jsou uvedeny
ve výzvě k účasti v soutěži nebo ve specifikacích. Tyto podmínky
se mohou zejména týkat sociálních a environmentálních hledisek. Mohou
rovněž zahrnovat požadavek, aby hospodářské subjekty učinily
kroky ke kompenzaci rizika zvýšení cen (hedging), které je výsledkem cenových
výkyvů a které by mohlo podstatným způsobem ovlivnit plnění dané
zakázky. Článek 71
Zadání zakázky subdodavateli 1.
V zadávací dokumentaci může veřejný
zadavatel od uchazečů požadovat nebo mu může být členským
státem uložena povinnost od uchazečů požadovat, aby ve své nabídce
uvedli, jakou část zakázky případně zamýšlejí zadat třetím
osobám a všechny navrhované subdodavatele. 2.
Členský stát může stanovit, že na žádost
subdodavatele a pokud to podmínky zakázky umožňují, veřejný zadavatel
převede splatné částky přímo subdodavateli služeb, dodávek nebo
stavebních prací poskytnutých hlavnímu dodavateli. V takovém
případě členské státy zavedou příslušné mechanismy
umožňující hlavnímu dodavateli podat námitku proti neoprávněně
vyplaceným částkám. Ustanovení týkající se tohoto způsobu plateb se
uvádějí v zadávací dokumentaci. 3.
Odstavci 1 až 2 není dotčena otázka
odpovědnosti hlavního hospodářského subjektu. Článek 72
Změny zakázek v době jejich trvání 1.
Podstatná změna ve veřejné zakázce
v průběhu jejího trvání se pro účely této směrnice považuje
za nové zadání a vyžaduje nové zadávací řízení v souladu s touto
směrnicí. 2.
Změna zakázky během jejího trvání se
považuje za podstatnou ve smyslu odstavce 1, pokud činí novou zakázku
podstatně odlišnou od původně zadané zakázky. Aniž jsou
dotčeny odstavce 3 a 4, považuje se změna v každém případě
za podstatnou, pokud je splněna jedna z následujících podmínek: a) změna zavádí podmínky, které kdyby
byly součástí původního zadávacího řízení, by umožnily
výběr jiných zájemců než těch, kteří byli původně
vybráni, nebo by umožnily zadání zakázky jinému uchazeči; b) změna má za následek změnu
ekonomické rovnováhy zakázky ve prospěch dodavatele; c) změna vede k významnému
rozšíření rozsahu zakázky s tím důsledkem, že zakázka zahrnuje
dodávky, služby nebo stavební práce, které v ní původně nebyly
zahrnuty. 3.
Nahrazení smluvního partnera se považuje za
podstatnou změnu ve smyslu odstavce 1. První pododstavec se však nevztahuje na
případ, kdy postavení původního dodavatele v důsledku
restrukturalizace nebo platební neschopnosti částečně nebo zcela
převezme jiný hospodářský subjekt, který splňuje
původně stanovená kritéria pro výběr na základě kvality, za
předpokladu, že s sebou tento krok nepřináší další podstatné
změny zakázky a jeho cílem není obejít ustanovení této směrnice. 4.
Pokud lze hodnotu změny vyjádřit v
penězích, nebude se považovat za podstatnou ve smyslu odstavce 1, pokud
její hodnota nepřekročí prahové hodnoty uvedené v článku 4 a
pohybuje se pod 5 % ceny původní zakázky, za předpokladu, že tato
změna nemění celkovou povahu zakázky. V případě, že je
provedeno několik po sobě následujících změn, bude základem pro
posouzení hodnoty kumulativní hodnota těchto po sobě jdoucích
změn. 5.
Změny zakázky se nepovažují za podstatné ve
smyslu odstavce 1, pokud byly stanoveny v zadávací dokumentaci v jasných,
přesných a jednoznačných ustanoveních o změnách a opčních
právech. Tato ustanovení uvádějí rozsah a povahu možných změn a
opčních práv, jakož i podmínky, za nichž mohou být uplatněny.
Nestanoví však změny ani opční práva, které by měnily celkovou
povahu zakázky. 6.
Odchylně od odstavce 1 nevyžaduje podstatná
změna nové zadávací řízení, pokud jsou splněny následující
kumulativní podmínky: (a)
potřeba změny byla vyvolána okolnostmi,
které pečlivý veřejný zadavatel nemohl předvídat; (b)
změna nemění celkovou povahu zakázky; (c)
cenový nárůst není vyšší než 50 % hodnoty
původní zakázky. Veřejní zadavatelé zveřejní oznámení o
takových změnách v Úředním věstníku Evropské unie.
Oznámení musí obsahovat informace stanovené v příloze VI části G
a musí být zveřejněna v souladu s článkem 49. 7.
Veřejní zadavatelé neprovádí změny
zakázky v následujících případech: (a)
pokud by účelem změny bylo odstranění
nedostatků při plnění zakázky dodavatelem nebo jejich
následků, kterého může být dosaženo prostřednictvím prosazování
smluvních závazků; (b)
pokud by účelem změny byla kompenzace
rizika zvýšení cen, proti kterému se dodavatel zajistil. Článek 73
Ukončení zakázek Členské státy zajistí, aby veřejní
zadavatelé měli možnost za podmínek stanovených platným vnitrostátním
smluvním právem ukončit veřejné zakázky během jejich platnosti,
pokud je splněna některá z následujících podmínek: (a)
výjimky stanovené v článku 11 přestanou
platit v důsledku účasti soukromého subjektu v právnické osobě,
jíž byla zadána zakázka podle čl. 11 odst. 4; (b)
změna zakázky představuje nové zadání
zakázky ve smyslu článku 72; (c)
Soudní dvůr Evropské unie shledá v rámci
řízení podle článku 258 Smlouvy, že členský stát nesplnil
povinnosti stanovené Smlouvami v důsledku toho, že veřejný zadavatel
příslušející k tomuto členskému státu zadal dotčenou
zakázku, aniž splnil své povinnosti stanovené Smlouvami a touto směrnicí. Hlava III
Zvláštní režimy zadávání zakázek KAPITOLA I
Sociální a jiné zvláštní služby Článek 74
Zadávání zakázek na sociální a jiné zvláštní služby Zakázky na sociální a jiné zvláštní služby
uvedené v příloze XVI se zadávají v souladu s touto
kapitolou, pokud se hodnota zakázek rovná prahové hodnotě stanovené
v čl. 4 písm. d) nebo je vyšší. Článek 75
Zveřejňování oznámení 1.
Veřejní zadavatelé, kteří hodlají zadat
veřejnou zakázku na služby uvedené v článku 74, oznámí svůj
úmysl prostřednictvím oznámení o zakázce. 2.
Veřejní zadavatelé, kteří zadali
veřejnou zakázku na služby uvedené v článku 74, zveřejní
výsledky zadávacího řízení prostřednictvím oznámení o zadání zakázky. 3.
Oznámení uvedená v odstavcích 1 a 2 obsahují
informace uvedené v příloze VI částech H a I v souladu se
standardními formuláři. Standardní formuláře stanoví Komise. Tyto
prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v článku 91. 4.
Oznámení uvedená v odstavcích 1 a 2 se
zveřejňují v souladu s článkem 49. Článek 76
Zásady zadávání zakázek 1.
Členské státy zavedou příslušné postupy
pro zadávání zakázek, které jsou předmětem této kapitoly,
přičemž zajistí plný soulad se zásadami transparentnosti a rovného
zacházení s hospodářskými subjekty a umožní veřejným
zadavatelům zohlednit zvláštní povahu daných služeb. 2.
Členské státy zajistí, aby veřejní
zadavatelé mohli zohlednit potřebu zajištění kvality, návaznosti,
přístupnosti, dostupnosti a úplnosti služeb, zvláštní potřeby
různých kategorií uživatelů, účast a posílení možností
uživatelů a inovace. Členské státy mohou rovněž stanovit, že
výběr poskytovatele služeb nebude uskutečňován pouze na
základě ceny účtované za poskytování služeb. KAPITOLA II
PRAVIDLA PRO VEŘEJNÉ SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON Článek 77
Obecná ustanovení 1.
Pravidla pro organizaci veřejné soutěže
na určitý výkon musí být v souladu s touto kapitolou a musí být
sdělena těm, kdo mají o účast ve veřejné soutěži na
určitý výkon zájem. 2.
Přijetí účastníků do veřejné
soutěže na určitý výkon nesmí být omezeno: (a)
odkazem na území nebo část území
členského státu, (b)
z důvodu, že by podle práva členského
státu, v němž je veřejná soutěž na určitý výkon
organizována, účastníci museli být buď fyzickými, nebo právnickými
osobami. Článek 78
Oblast působnosti Tato kapitola se použije: (a)
na veřejné soutěže na určitý výkon
organizované jako součást zadávacího řízení na veřejnou zakázku
na služby; (b)
na veřejné soutěže na určitý výkon
s udílením cen nebo s platbami pro účastníky. V případech uvedených pod písmenem
a) se prahová hodnota uvedená v článku 4 vypočítá podle odhadované
čisté hodnoty veřejné zakázky na služby bez DPH včetně
případných cen nebo plateb účastníkům. Článek 79
Oznámení 1.
Veřejní zadavatelé, kteří hodlají
pořádat veřejnou soutěž na určitý výkon, oznámí svůj
záměr prostřednictvím oznámení o veřejné soutěži. Mají-li v úmyslu zadat následně veřejnou
zakázku na služby podle čl. 30 odst. 3, musí být tato skutečnost
uvedena v oznámení o veřejné soutěži. 2.
Veřejní zadavatelé, kteří pořádali
veřejnou soutěž na určitý výkon, zašlou oznámení o výsledcích
veřejné soutěže v souladu s článkem 49 a musí být
schopni prokázat datum odeslání. Pokud by zveřejnění výsledku
veřejné soutěže na určitý výkon bránilo vymahatelnosti práva
nebo bylo v rozporu s veřejným zájmem či na újmu
oprávněným obchodním zájmům konkrétního veřejného nebo
soukromého podniku nebo pokud by bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži
mezi poskytovateli služeb, nemusí být tato informace zveřejněna. 3.
Oznámení uvedená v odstavcích 1 a 2 tohoto
článku se zveřejňují v souladu s čl. 49 odst. 2 až 6 a
článkem 50. Obsahují informace stanovené v příloze VI části G ve
formátu standardního formuláře. Standardní formuláře stanoví Komise. Tyto
prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v článku 91. Článek 80
Pravidla týkající se organizování veřejných soutěží na určitý
výkon a výběru účastníků 1.
Při organizování veřejných soutěží
na určitý výkon musí veřejní zadavatelé uplatňovat postupy
přizpůsobené ustanovením této směrnice. 2.
Pokud jsou veřejné soutěže na určitý
výkon omezeny na určitý počet účastníků, stanoví
veřejní zadavatelé jasná a nediskriminující kritéria pro výběr.
Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být v každém
případě dostatečný pro zajištění skutečné
soutěže. Článek 81
Složení poroty Porota se skládá výhradně
z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících veřejné
soutěže na určitý výkon. Pokud je od účastníků veřejné
soutěže vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít nejméně
třetina členů poroty tuto nebo rovnocennou kvalifikaci. Článek 82
Rozhodnutí poroty 1.
Porota musí být ve svých rozhodnutích a
stanoviscích nezávislá. 2.
Porota zkoumá plány a projekty, které zájemci
podali, anonymně a pouze na základě kritérií, která byla uvedena v
oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon. 3.
Porota zaznamenává do zprávy podepsané svými
členy své pořadí projektů sestavené na základě
předností každého projektu, spolu s poznámkami a jakýmikoli body, které
mohou vyžadovat objasnění. 4.
Anonymita musí být zachována až do doby, než porota
dospěje ke stanovisku nebo k rozhodnutí. 5.
Zájemci mohou být v případě potřeby
vyzváni k odpovědi na otázky, které porota zaznamenala ve zprávě, za
účelem objasnění jakýchkoli aspektů projektu. 6.
Z rozhovoru mezi členy poroty a zájemci se
vypracovává podrobný zápis z jednání. HLAVA IV
SPRÁVA Článek 83
Vymáhání V souladu se směrnicí Rady 89/665/EHS
členské státy zajistí řádné uplatňování této směrnice
prostřednictvím účinných, dostupných a transparentních
mechanismů doplňujících již existující systém přezkoumávání
rozhodnutí přijatých veřejnými zadavateli. Článek 84
Veřejný dohled 1.
Členské státy jmenují jediný nezávislý orgán
zodpovědný za dohled nad prováděním a jeho koordinaci (dále jen
„orgán dohledu“). Členské státy o tomto jmenování informují Komisi. Dohled se vztahuje na všechny veřejné
zadavatele. 2.
Příslušné orgány zapojené do provádění
jsou uspořádány tak, aby nedocházelo ke střetům zájmů.
Systém veřejného dohledu je průhledný. Za tímto účelem jsou
všechny dokumenty obsahující pokyny a stanoviska a výroční zprávy, které
dokládají provádění a uplatňování pravidel stanovených v této
směrnici, zveřejňovány. Výroční zpráva obsahuje následující údaje: (a)
míru úspěšnosti malých a středních
podniků při zadávání veřejných zakázek; jestliže je tento údaj
nižší než 50 % z hlediska hodnoty zakázek zadaných malým a středním
podnikům, obsahuje zpráva analýzu důvodů této skutečnosti; (b)
celkový přehled o provádění udržitelné
politiky zadávání veřejných zakázek, včetně zadávacích
řízení, která zohledňují kritéria spojená s ochranou životního
prostředí, se sociálním začleněním, včetně
přístupnosti pro osoby s postižením, nebo s podporou inovací; (c)
informace o dohledu a krocích učiněných v
návaznosti na porušení pravidel pro zadávání zakázek, jež mají dopad na
rozpočet Unie, v souladu s odstavci 3 až 5 tohoto článku; (d)
shromážděné údaje o oznámených případech
podvodů, korupce, střetů zájmů a dalších vážných porušení
pravidel v oblasti zadávání veřejných zakázek, včetně
porušení týkajících se projektů spolufinancovaných z rozpočtu Unie. 3.
Orgán dohledu zodpovídá za následující úkoly: (a)
sledování uplatňování pravidel pro zadávání
veřejných zakázek a s tím souvisejících postupů veřejných
zadavatelů a zejména ústředních nákupních subjektů, (b)
poskytování právního poradenství veřejným
zadavatelům ohledně výkladu pravidel a zásad zadávání veřejných
zakázek a uplatňování pravidel zadávání veřejných zakázek ve
specifických případech; (c)
vydávání stanovisek z vlastního podnětu a
pokynů k otázkám obecného zájmu souvisejícím s výkladem a
uplatňováním pravidel zadávání veřejných zakázek, k opakujícím
se otázkám a k systémovým problémům souvisejícím
s uplatňováním pravidel zadávání veřejných zakázek, ve
světle ustanovení této směrnice a příslušné judikatury Soudního
dvora Evropské unie; (d)
vytvoření a uplatňování ucelených systémů
varování umožňujících reakci k zabránění, odhalení a řádnému oznamování
případů podvodu, korupce, střetů zájmu a jiných vážných
porušení pravidel; (e)
upozorňování příslušných vnitrostátních
orgánů, včetně kontrolních orgánů, na konkrétní
zjištěná porušení pravidel a na systémové problémy; (f)
prověřování stížností občanů a
podniků na uplatňování pravidel zadávání veřejných zakázek
v konkrétních případech a poskytování analýz příslušným veřejným
zadavatelům, jejichž povinností je zohlednit tyto analýzy ve svých
rozhodnutích, nebo v případě, kdy se analýzami neřídí,
vysvětlit důvody, proč na ně neberou zřetel; (g)
sledování rozhodnutí vnitrostátních soudů a
orgánů podle usnesení Soudního dvora Evropské unie na základě
článku 267 Smlouvy nebo zjištění Evropského účetního dvora o
porušení pravidel Unie pro zadávání veřejných zakázek v souvislosti
s projekty spolufinancovanými Unií; orgán dohledu podává zprávy Evropskému
úřadu pro boj proti podvodům o všech porušeních unijních postupů
zadávání zakázek, pokud se týkají zakázek, které jsou přímo nebo
nepřímo financovány Evropskou unií. Úkoly uvedené pod písmenem e) se nedotýkají výkonu
práva na odvolání podle vnitrostátního práva nebo podle systému zavedeného na
základě směrnice 89/665/EHS. Členské státy udělí orgánu dohledu
pravomoc převzít příslušnost podle vnitrostátního práva za
účelem přezkumu rozhodnutí veřejných zadavatelů, pokud v průběhu
vlastního sledování a právního poradenství zjistil porušení pravidel. 4.
Aniž jsou dotčeny obecné postupy a pracovní
metody zavedené Komisí v oblasti komunikace a kontaktů s členskými
státy, působí orgán dohledu jako zvláštní kontaktní místo pro Komisi při
sledování uplatňování práva Unie a plnění rozpočtu Unie na
základě článku 17 Smlouvy o Evropské unii a článku 317 Smlouvy o
fungování Evropské unie. Informuje Komisi o každém porušení této směrnice
v zadávacích řízeních na zakázky, které jsou přímo nebo nepřímo
financovány Unií. Komise může orgán dohledu pověřit
především řešením jednotlivých případů, kdy ještě není
uzavřena smlouva nebo lze ještě provést přezkum. Může také
orgán dohledu pověřit sledováním, které je nezbytné
k zajištění provedení opatření, k nimž se členské
státy zavázaly, aby napravily porušení pravidel a zásad Unie pro zadávání
veřejných zakázek zjištěné Komisí. Komise může od orgánu dohledu žádat, aby
analyzoval údajná porušení pravidel Unie pro zadávání veřejných zakázek
týkající se projektů spolufinancovaných z rozpočtu Unie. Komise
může orgán dohledu pověřit, aby sledoval vývoj jistých
případů a zajistil, aby příslušné vnitrostátní orgány, které
budou povinny jednat dle jeho instrukcí, vyvodily z porušení pravidel Unie pro
zadávání veřejných zakázek, jež se týkají spolufinancovaných
projektů, odpovídající důsledky. 5.
Šetření a vymáhání, které provádí orgán
dohledu, aby bylo zajištěno, že rozhodnutí veřejných zadavatelů
jsou v souladu s touto směrnicí a zásadami Smlouvy, nenahrazují ani
neovlivňují institucionální úlohu Komise jako strážkyně Smlouvy.
Jestliže Komise rozhodne o svěření konkrétního případu podle
odstavce 4, ponechá si zároveň právo zasáhnout v souladu s pravomocemi,
které jí byly svěřeny Smlouvou. 6.
Veřejní zadavatelé předají vnitrostátnímu
orgánu dohledu úplné znění všech uzavřených smluv na zakázky s
hodnotou větší nebo rovnou (a)
1 000 000 EUR v případě
veřejných zakázek na dodávky nebo veřejných zakázek na služby; (b)
10 000 000 EUR v případě
veřejných zakázek na stavební práce. 7.
Aniž by bylo dotčeno vnitrostátní právo
týkající se přístupu k informacím, a v souladu s vnitrostátními právním
předpisy a právními předpisy EU o ochraně údajů poskytne
orgán dohledu na základě písemné žádosti bezplatný, neomezený a plný
přímý přístup k uzavřeným smlouvám o zakázkách uvedeným v
odstavci 6. Přístup k některým částem smluv může být
odmítnut, pokud by jejich zveřejnění bránilo vymahatelnosti práva
nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, bylo na újmu
oprávněným obchodním zájmům veřejných nebo soukromých
hospodářských subjektů nebo pokud by bylo na újmu spravedlivé
hospodářské soutěži mezi nimi. Přístup k částem, které lze
zveřejnit, bude poskytnut v přiměřené lhůtě,
nejpozději však 45 dnů od data žádosti. Žadatel, který podává žádost o přístup ke
smlouvě, nemusí prokazovat přímý ani nepřímý zájem v souvislosti
s danou smlouvou. Příjemci informace by mělo být povoleno tyto
informace zveřejnit. 8.
Přehled všech činností prováděných
orgánem dohledu v souladu s odstavci 1 až 7 je obsažen ve výroční
zprávě uvedené v odstavci 2. Článek 85
Jednotlivé zprávy o zadávacích řízeních Pro každou smlouvu nebo rámcovou dohodu a
pokaždé, když je zaveden dynamický nákupní systém, vypracují veřejní
zadavatelé písemnou zprávu, která zahrnuje nejméně tyto informace: (a)
název a adresu veřejného zadavatele,
předmět a hodnotu zakázky, rámcové dohody nebo dynamického nákupního
systému; (b)
jména úspěšných zájemců nebo
uchazečů a důvody pro jejich výběr; (c)
jména odmítnutých zájemců nebo
uchazečů a důvody jejich odmítnutí; (d)
důvody pro odmítnutí nabídek, které byly
shledány mimořádně nízké; (e)
jméno úspěšného uchazeče a důvody,
proč byla jeho nabídka vybrána, a je-li to známo, podíl zakázky nebo
rámcové dohody, který úspěšný uchazeč zamýšlí zadat třetím
osobám; (f)
u vyjednávacích řízení bez předchozího
zveřejnění okolnosti uvedené v článku 30, které
odůvodňují použití tohoto řízení; (g)
je-li to nutné, důvody, proč se
veřejný zadavatel rozhodl upustit od zadání zakázky, uzavření rámcové
dohody nebo zavedení dynamického nákupního systému; (h)
případně zjištěné střety
zájmů a následně přijatá opatření. Veřejní zadavatelé dokumentují pokrok ve
všech zadávacích řízeních bez ohledu na to, zda jsou vedena elektronickými
prostředky. Za tímto účelem dokumentují všechny fáze zadávacího
řízení, včetně veškeré komunikace s hospodářskými
subjekty a interních úvah, přípravy nabídek, případného dialogu nebo
vyjednávání, výběru a zadání zakázek. Zpráva nebo její hlavní prvky musejí být na
žádost sděleny Komisi nebo vnitrostátnímu orgánu dohledu. Článek 86
Podávání zpráv členskými státy a seznamy veřejných zadavatelů 1.
Orgány zřízené nebo jmenované v souladu s
článkem 84 předkládají Komisi za každý rok do 31. října
následujícího roku prováděcí a statistickou zprávu vypracovanou podle
standardního formuláře. 2.
Zpráva uvedená v odstavci 1 obsahuje alespoň
následující informace: (a)
kompletní a aktuální seznam všech orgánů
ústřední státní správy, veřejných zadavatelů na nižší správní
úrovni a veřejnoprávních subjektů včetně zadavatelů na
nižší správní úrovni a sdružení veřejných zadavatelů zadávajících
veřejné zakázky nebo uzavírajících rámcové dohody, který uvádí
jedinečné identifikační číslo každého zadavatele, pokud je
takové číslo stanoveno vnitrostátními právními předpisy; seznam je
uspořádán podle typu zadavatele; (b)
kompletní a aktuální seznam všech ústředních
nákupních subjektů; (c)
pro všechny zakázky překračující prahové
hodnoty stanovené v článku 4 této směrnice; (a)
počet a hodnotu zadaných zakázek
v členění podle druhu zadavatele, řízení a stavebních
prací, dodávek a služeb podle rozdělení v nomenklatuře CPV; (b)
pokud byly zakázky zadány v rámci
vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění, jsou údaje
uvedené v bodě i) uvedeny také v členění podle okolností
uvedených v článku 30 a uvádějí počet a hodnotu zadaných
zakázek podle členského státu a třetí země úspěšného
dodavatele; (d)
pro všechny zakázky, jejichž hodnota nedosahuje
prahových hodnot stanovených v článku 4 této směrnice, avšak
spadaly by do její působnosti, pokud by jejich hodnota prahovou hodnotu
překračovala, počet a hodnotu zadaných zakázek
v členění podle druhu zadavatele. 3.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 89 za účelem
změny přílohy I, resp. aktualizace seznamu veřejných
zadavatelů na základě oznámení členských států, pokud se
takové změny ukážou nezbytné pro správnou identifikaci veřejných
zadavatelů. Komise může pro informaci pravidelně
zveřejňovat seznam veřejnoprávních subjektů obdržený podle
odst. 2 písm. a) v Úředním věstníku Evropské unie. 4.
Členské státy zpřístupní Komisi informace
o svém institucionálním uspořádání souvisejícím s prováděním,
sledováním a vymáháním této směrnice, jakož i o vnitrostátních aktivitách
v oblasti poskytování vedení nebo pomoci při provádění pravidel Unie
o zadávání veřejných zakázek nebo iniciativách, které jsou reakcí na problémy,
jež je nutno při provádění těchto pravidel řešit. 5.
Komise stanoví standardní formulář pro
vypracování roční prováděcí a statistické zprávy uvedené v odstavci 1.
Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v
článku 91. Článek 87
Podpora veřejným zadavatelům a podnikům 1.
Za účelem poskytování právního a ekonomického
poradenství, vedení a podpory veřejným zadavatelům při
přípravě a provádění zadávacích řízení členské státy
zajistí systémy technické podpory. Členské státy rovněž zajistí, aby
se každému veřejnému zadavateli dostalo v jednotlivých otázkách
kvalifikované podpory a poradenství. 2.
S cílem zlepšit přístup hospodářských
subjektů, zejména malých a středních podniků, k zadávání
veřejných zakázek a usnadnit správné chápání ustanovení této směrnice
členské státy zajistí možnost získání vhodné podpory, včetně
podpory prostřednictvím elektronických prostředků nebo za
použití stávajících sítí určených na podporu podnikům. 3.
Hospodářské subjekty, které mají v úmyslu
zúčastnit se zadávacího řízení v jiném členském státě, musí
mít k dispozici zvláštní administrativní podporu. Podpora by se měla týkat
alespoň správních požadavků v dotyčném členském státě
a případných povinností souvisejících s elektronickým zadáváním zakázek. Členské státy zajistí, aby hospodářské
subjekty, které o to mají zájem, měly snadný přístup
k příslušným informacím o povinnostech spojených s daněmi,
s ochranou životního prostředí, a s povinnostmi vyplývajícími ze
sociálního a pracovního práva, které jsou platné v členském
státě, v regionu nebo v místě, kde mají být prováděny
stavební práce nebo poskytovány služby, a které se po dobu plnění smlouvy
vztahují na stavební práce prováděné na místě nebo na poskytované
služby. 4.
Členské státy mohou pro účely
odstavců 1, 2 a 3 jmenovat jediný orgán nebo několik orgánů nebo
správních struktur. Zajistí mezi nimi řádnou koordinaci. Článek 88
Správní spolupráce 1.
Členské státy si poskytují vzájemnou podporu a
zavedou opatření pro účinnou spolupráci s cílem zajistit výměnu
informací o otázkách uvedených v článcích 40, 41, 42, 55, 57, 59, 60, 61, 63
a 69. Zajistí důvěrnost údajů, které si vyměňují. 2.
Příslušné orgány všech dotčených
členských států si vyměňují informace v souladu s právními
ustanoveními o ochraně osobních údajů obsaženými ve směrnici
Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[42]
a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES[43]. 3.
Pro účely tohoto článku určí
členské státy jedno nebo více kontaktních míst a jejich kontaktní údaje
sdělí ostatním členským státům, orgánům dohledu a Komisi.
Členské státy zveřejní a pravidelně aktualizují seznam
kontaktních míst. Orgány dohledu jsou pověřeny koordinací těchto
kontaktních míst. 4.
K výměně informací dochází
prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
zřízeného podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. XXX/XXXX[44]
[návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o správní spolupráci
prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
(„nařízení o systému IMI“) KOM(2011) 522]. Členské státy
poskytnou informace požadované jinými členskými státy v nejkratší možné
lhůtě. HLAVA V
PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ
USTANOVENÍ Článek 89
Výkon přenesené pravomoci 1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci je Komisi svěřena v souladu s podmínkami
stanovenými v tomto článku. 2.
Přenesení pravomoci uvedené
v článcích 6, 13, 19, 20, 23, 54, 59, 67 a 86 je Komisi
svěřeno na dobu neurčitou od [datum vstupu této směrnice
v platnost]. 3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci uvedené v článcích 6, 13, 19, 20, 23, 54, 59, 67 a 86 kdykoliv
zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v
něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo
k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci
Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a
Radě. 5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý
podle tohoto článku vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský
parlament a Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou
měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský
parlament i Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že
námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato
lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 90
Postup pro naléhavé případy 1.
Akty v přenesené pravomoci přijaté
podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou
použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu
s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému
parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé
případy. 2.
Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu
v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem podle čl. 89
odst. 5. V takovém případě Komise po oznámení rozhodnutí
Evropského parlamentu nebo Rady o vyslovení námitky neprodleně
dotyčný akt zruší. Článek 91
Postup projednávání ve výboru 1.
Komisi je nápomocen poradní výbor pro veřejné
zakázky zřízený rozhodnutím Rady 71/306/EHS[45]. Tento výbor je výborem ve
smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.
Odkazuje-li se na tento článek, použije se
článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 92
Provedení 1.
Členské státy uvedou v účinnost
právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto
směrnicí do 30. června 2014. Neprodleně sdělí Komisi
jejich znění. Tyto předpisy přijaté členskými
státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz
učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si
stanoví členské státy. 2.
Členské státy sdělí Komisi znění
hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které
přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 93
Zrušení Směrnice 2004/18/ES se zrušuje s
účinností od 30. června 2014. Odkazy na zrušenou směrnici se považují
za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou
v příloze XVII. Článek 94
Přezkum Komise přezkoumá ekonomické dopady na
vnitřní trh vyplývající z používání prahových hodnot uvedených
v článku 4 a do 30. června 2017 o nich podá zprávu
Evropskému parlamentu a Radě. Změní-li se výše prahových hodnot podle
Dohody o veřejných zakázkách, naváže na uvedenou zprávu
v případě potřeby legislativní návrh, kterým se upraví
prahové hodnoty stanovené v této směrnici. Článek 95
Vstup v platnost Tato směrnice vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Článek 96
Určení Tato směrnice je určena
členským státům. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za
Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I
ORGÁNY ÚSTŘEDNÍ STÁTNÍ SPRÁVY Belgie 1. Services publics fédéraux (ministerstva): || 1.Federale Overheidsdiensten (ministerstva): SPF Chancellerie du Premier Ministre; || FOD Kanselarij van de Eerste Minister; SPF Personnel et Organisation; || FOD Kanselarij Personeel en Organisatie; SPF Budget et Contrôle de la Gestion; || FOD Budget en Beheerscontrole; SPF Technologie de l’Information et de la Communication (Fedict); || FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict); SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement; || FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking; SPF Intérieur; || FOD Binnenlandse Zaken; SPF Finances; || FOD Financiën; SPF Mobilité et Transports; || FOD Mobiliteit en Vervoer; SPF Emploi, Travail et Concertation sociale; || FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale; || FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement; || FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu; SPF Justice; || FOD Justitie; SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie; || FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie; Ministère de la Défense; || Ministerie van Landsverdediging; Service public de programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale; || Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie; Service public fédéral de Programmation Développement durable; || Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling; Service public fédéral de Programmation Politique scientifique; || Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid; 2. Régie des Bâtiments; || 2. Regie der Gebouwen; Office national de Sécurité sociale; || Rijksdienst voor sociale Zekerheid; Institut national d’Assurance sociales pour travailleurs indépendants || Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen; Institut national d’Assurance Maladie-Invalidité; || Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering; Office national des Pensions; || Rijksdienst voor Pensioenen; Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Invalidité; || Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering; Fond des Maladies professionnelles; || Fonds voor Beroepsziekten; Office national de l’Emploi; || Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening Bulharsko –
Администрация
на Народното
събрание –
Aдминистрация
на
Президента –
Администрация
на
Министерския
съвет –
Конституционен
съд –
Българска
народна
банка –
Министерство
на външните
работи –
Министерство
на
вътрешните
работи –
Министерство
на държавната
администрация
и
административната
реформа –
Министерство
на
извънредните
ситуации –
Министерство
на
земеделието
и храните –
Министерство
на
здравеопазването –
Министерство
на
икономиката
и енергетиката –
Министерство
на културата –
Министерство
на
образованието
и науката –
Министерство
на околната
среда и
водите –
Министерство
на отбраната –
Министерство
на
правосъдието –
Министерство
на
регионалното
развитие и благоустройството –
Министерство
на
транспорта –
Министерство
на труда и
социалната
политика –
Министерство
на финансите Státní orgány, státní komise, výkonné agentury
a jiné státní orgány zřízené zákonem nebo vládní vyhláškou, jejichž funkce
je spojena s výkonem výkonné moci: –
Агенция
за ядрено
регулиране –
Висшата
атестационна
комисия –
Държавна
комисия за
енергийно и водно
регулиране –
Държавна
комисия по
сигурността
на информацията –
Комисия
за защита на
конкуренцията –
Комисия
за защита на
личните
данни –
Комисия
за защита от
дискриминация –
Комисия
за
регулиране
на
съобщенията –
Комисия
за финансов
надзор –
Патентно
ведомство на
Република
България –
Сметна
палата на
Република
България –
Агенция
за
приватизация –
Агенция
за
следприватизационен
контрол –
Български
институт по
метрология –
Държавна
агенция
‘Архиви’ –
Държавна
агенция
‘Държавен
резерв и
военновременни
запаси’ –
Държавна
агенция ‘Национална
сигурност’ –
Държавна
агенция за
бежанците –
Държавна
агенция за
българите в
чужбина –
Държавна
агенция за
закрила на
детето –
Държавна
агенция за
информационни
технологии и
съобщения –
Държавна
агенция за
метрологичен
и технически
надзор –
Държавна
агенция за
младежта и
спорта –
Държавна
агенция по
горите –
Държавна
агенция по
туризма –
Държавна
комисия по
стоковите
борси и тържища –
Институт
по публична
администрация
и европейска
интеграция –
Национален
статистически
институт –
Национална
агенция за
оценяване и
акредитация –
Националната
агенция за
професионално
образование
и обучение –
Национална
комисия за
борба с
трафика на хора –
Агенция
‘Митници’ –
Агенция
за държавна и
финансова
инспекция –
Агенция
за държавни
вземания –
Агенция
за социално
подпомагане –
Агенция
за хората с
увреждания –
Агенция
по
вписванията –
Агенция
по геодезия,
картография
и кадастър –
Агенция
по енергийна
ефективност –
Агенция
по заетостта –
Агенция
по
обществени
поръчки –
Българска
агенция за
инвестиции –
Главна
дирекция
‘Гражданска
въздухоплавателна
администрация’ –
Дирекция
‘Материално-техническо
осигуряване
и социално
обслужване’
на
Министерство
на вътрешните
работи –
Дирекция
‘Оперативно
издирване’ на
Министерство
на
вътрешните
работи –
Дирекция
‘Финансово-ресурсно
осигуряване’
на
Министерство
на
вътрешните
работи –
Дирекция
за
национален
строителен
контрол –
Държавна
комисия по
хазарта –
Изпълнителна
агенция
‘Автомобилна
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Борба с
градушките’ –
Изпълнителна
агенция
‘Българска
служба за
акредитация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Военни
клубове и информация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Главна
инспекция по
труда’ –
Изпълнителна
агенция
‘Държавна
собственост
на
Министерството
на отбраната’ –
Изпълнителна
агенция
‘Железопътна
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Изпитвания и
контролни
измервания
на
въоръжение,
техника и имущества’ –
Изпълнителна
агенция
‘Морска
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Национален
филмов център’ –
Изпълнителна
агенция
‘Пристанищна
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Проучване и
поддържане
на река
Дунав’ –
Изпълнителна
агенция
‘Социални
дейности на
Министерството
на отбраната’ –
Изпълнителна
агенция за
икономически
анализи и
прогнози –
Изпълнителна
агенция за
насърчаване
на малките и
средни
предприятия –
Изпълнителна
агенция по
лекарствата –
Изпълнителна
агенция по
лозата и
виното –
Изпълнителна
агенция по
околна среда –
Изпълнителна
агенция по
почвените
ресурси –
Изпълнителна
агенция по
рибарство и
аквакултури –
Изпълнителна
агенция по
селекция и
репродукция
в
животновъдството –
Изпълнителна
агенция по
сортоизпитване,
апробация и
семеконтрол –
Изпълнителна
агенция по
трансплантация –
Изпълнителна
агенция по
хидромелиорации –
Комисията
за защита на
потребителите –
Контролно-техническата
инспекция –
Национален
център за
информация и
документация –
Национален
център по
радиобиология
и радиационна
защита –
Национална
агенция за
приходите –
Национална
ветеринарномедицинска
служба –
Национална
служба
‘Полиция’ –
Национална
служба
‘Пожарна
безопасност
и защита на
населението’ –
Национална
служба за
растителна
защита –
Национална
служба за
съвети в
земеделието –
Национална
служба по
зърното и
фуражите –
Служба
‘Военна
информация’ –
Служба
‘Военна
полиция’ –
Фонд
‘Републиканска
пътна
инфраструктура’ –
Авиоотряд
28 Česká republika –
Ministerstvo dopravy –
Ministerstvo financí –
Ministerstvo kultury –
Ministerstvo obrany –
Ministerstvo pro místní rozvoj –
Ministerstvo práce a sociálních věcí –
Ministerstvo průmyslu a obchodu –
Ministerstvo spravedlnosti –
Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy –
Ministerstvo vnitra –
Ministerstvo zahraničních věcí –
Ministerstvo zdravotnictví –
Ministerstvo zemědělství –
Ministerstvo životního prostředí –
Poslanecká sněmovna PČR –
Senát PČR –
Kancelář prezidenta –
Český statistický úřad –
Český úřad
zeměměřičský a katastrální –
Úřad průmyslového vlastnictví –
Úřad pro ochranu osobních údajů –
Bezpečnostní informační služba –
Národní bezpečnostní úřad –
Česká akademie věd –
Vězeňská služba –
Český báňský úřad –
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže –
Správa státních hmotných rezerv –
Státní úřad pro jadernou bezpečnost –
Česká národní banka –
Energetický regulační úřad –
Úřad vlády České republiky –
Ústavní soud –
Nejvyšší soud –
Nejvyšší správní soud –
Nejvyšší státní zastupitelství –
Nejvyšší kontrolní úřad –
Kancelář Veřejného ochránce práv –
Grantová agentura České republiky –
Státní úřad inspekce práce –
Český telekomunikační úřad Dánsko –
Folketinget Rigsrevisionen –
Statsministeriet –
Udenrigsministeriet –
Beskæftigelsesministeriet 5 styrelser og institutioner (5 odborů a
institucí) –
Domstolsstyrelsen –
Finansministeriet 5 styrelser og institutioner (5 odborů a
institucí) –
Forsvarsministeriet 5 styrelser og institutioner (5 odborů a
institucí) –
Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Adskillige styrelser og institutioner,
herunder Statens Serum Institut (několik odborů a institucí,
včetně Statens Serum Institut) –
Justitsministeriet Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1
direktorat og et antal styrelser (policejní ředitel, státní zástupce, 1
ředitelství a několik odborů) –
Kirkeministeriet 10 stiftsøvrigheder (10 diecézních
úřadů) –
Kulturministeriet — ministerstvo kultury 4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4
odbory a několik institucí) –
Miljøministeriet 5 styrelser (5 odborů) –
Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og
Integration 1 styrelse (1 odbor) –
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri 4 direktoraterog institutioner (4
ředitelství a instituce) –
Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling Adskillige styrelser og institutioner,
Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (několik odborů
a institucí, včetně národní laboratoře Risoe a národních
výzkumných a vzdělávacích ústavů) –
Skatteministeriet 1 styrelse og institutioner (1 odbor a
několik institucí) –
Velfærdsministeriet 3 styrelser og institutioner (3 odbory a
několik institucí) –
Transportministeriet 7 styrelser og institutioner, herunder
Øresundsbrokonsortiet (7 odborů a institucí, včetně
Øresundsbrokonsortiet) –
Undervisningsministeriet 3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5
andre institutioner (3 odbory, 4 vzdělávací zařízení, 5 dalších
institucí) –
Økonomi- og Erhvervsministeriet Adskilligestyrelser og institutioner
(několik odborů a institucí) –
Klima- og Energiministeriet 3 styrelse og institutioner (3 odbory a
instituce) Německo –
Auswärtiges Amt –
Bundeskanzleramt –
Bundesministerium für Arbeit und Soziales –
Bundesministerium für Bildung und Forschung –
Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und
Verbraucherschutz –
Bundesministerium der Finanzen –
Bundesministerium des Innern (pouze civilní zboží) –
Bundesministerium für Gesundheit –
Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und
Jugend –
Bundesministerium der Justiz –
Bundesministerium für Verkehr, Bau und
Stadtentwicklung –
Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie –
Bundesministerium für wirtschaftliche
Zusammenarbeit und Entwicklung –
Bundesministerium der Verteidigung (mimo vojenské
zboží) –
Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und
Reaktorsicherheit Estonsko –
Vabariigi Presidendi Kantselei; –
Eesti Vabariigi Riigikogu; –
Eesti Vabariigi Riigikohus; –
Riigikontroll; –
Õiguskantsler; –
Riigikantselei; –
Rahvusarhiiv; –
Haridus- ja Teadusministeerium; –
Justiitsministeerium; –
Kaitseministeerium; –
Keskkonnaministeerium; –
Kultuuriministeerium; –
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium; –
Põllumajandusministeerium; –
Rahandusministeerium; –
Siseministeerium; –
Sotsiaalministeerium; –
Välisministeerium; –
Keeleinspektsioon; –
Riigiprokuratuur; –
Teabeamet; –
Maa-amet; –
Keskkonnainspektsioon; –
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus; –
Muinsuskaitseamet; –
Patendiamet; –
Tarbijakaitseamet; –
Riigihangete Amet; –
Taimetoodangu Inspektsioon; –
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet; –
Veterinaar- ja Toiduamet –
Konkurentsiamet; –
Maksu –ja Tolliamet; –
Statistikaamet; –
Kaitsepolitseiamet; –
Kodakondsus- ja Migratsiooniamet; –
Piirivalveamet; –
Politseiamet; –
Eesti Kohtuekspertiisi Instituut; –
Keskkriminaalpolitsei; –
Päästeamet; –
Andmekaitse Inspektsioon; –
Ravimiamet; –
Sotsiaalkindlustusamet; –
Tööturuamet; –
Tervishoiuamet; –
Tervisekaitseinspektsioon; –
Tööinspektsioon; –
Lennuamet; –
Maanteeamet; –
Veeteede Amet; –
Julgestuspolitsei; –
Kaitseressursside Amet; –
Kaitseväe Logistikakeskus; –
Tehnilise Järelevalve Amet. Irsko –
President’s Establishment –
Houses of the Oireachtas — [parlament] –
Department of theTaoiseach — [úřad
předsedy vlády] –
Central Statistics Office –
Department of Finance –
Office of the Comptroller and Auditor General –
Office of the Revenue Commissioners –
Office of Public Works –
State Laboratory –
Office of the Attorney General –
Office of the Director of Public Prosecutions –
Valuation Office –
Office of the Commission for Public Service
Appointments –
Public Appointments Service –
Office of the Ombudsman –
Chief State Solicitor’s Office –
Department of Justice, Equality and Law Reform –
Courts Service –
Prisons Service –
Office of the Commissioners of Charitable Donations
and Bequests –
Department of the Environment, Heritage and Local
Government –
Department of Education and Science –
Department of Communications, Energy and Natural
Resources –
Department of Agriculture, Fisheries and Food –
Department of Transport –
Department of Health and Children –
Department of Enterprise, Trade and Employment –
Department of Arts, Sports and Tourism –
Department of Defence –
Department of Foreign Affairs –
Department of Social and Family Affairs –
Department of Community, Rural and Gaeltacht —
[irsky hovořící regiony] Affairs –
Arts Council –
National Gallery Řecko –
Υπουργείο
Εσωτερικών; –
Υπουργείο
Εξωτερικών; –
Υπουργείο
Οικονομίας και
Οικονομικών; –
Υπουργείο
Ανάπτυξης; –
Υπουργείο
Δικαιοσύνης; –
Υπουργείο
Εθνικής
Παιδείας και
Θρησκευμάτων; –
Υπουργείο
Πολιτισμού; –
Υπουργείο
Υγείας και
Κοινωνικής
Αλληλεγγύης; –
Υπουργείο
Περιβάλλοντος,
Χωροταξίας και
Δημοσίων
Έργων; –
Υπουργείο
Απασχόλησης
και Κοινωνικής
Προστασίας; –
Υπουργείο
Μεταφορών και
Επικοινωνιών; –
Υπουργείο
Αγροτικής
Ανάπτυξης και
Τροφίμων; –
Υπουργείο
Εμπορικής
Ναυτιλίας,
Αιγαίου και
Νησιωτικής Πολιτικής; –
Υπουργείο
Μακεδονίας-
Θράκης; –
Γενική
Γραμματεία
Επικοινωνίας; –
Γενική
Γραμματεία
Ενημέρωσης; –
Γενική
Γραμματεία
Νέας Γενιάς; –
Γενική
Γραμματεία
Ισότητας; –
Γενική
Γραμματεία
Κοινωνικών
Ασφαλίσεων; –
Γενική Γραμματεία
Απόδημου
Ελληνισμού; –
Γενική
Γραμματεία
Βιομηχανίας; –
Γενική
Γραμματεία
Έρευνας και
Τεχνολογίας; –
Γενική
Γραμματεία
Αθλητισμού; –
Γενική
Γραμματεία
Δημοσίων
Έργων; –
Γενική
Γραμματεία
Εθνικής
Στατιστικής
Υπηρεσίας
Ελλάδος; –
Εθνικό
Συμβούλιο
Κοινωνικής Φροντίδας; –
Οργανισμός
Εργατικής
Κατοικίας; –
Εθνικό
Τυπογραφείο; –
Γενικό
Χημείο του
Κράτους; –
Ταμείο
Εθνικής
Οδοποιίας; –
Εθνικό
Καποδιστριακό
Πανεπιστήμιο
Αθηνών; –
Αριστοτέλειο
Πανεπιστήμιο
Θεσσαλονίκης; –
Δημοκρίτειο
Πανεπιστήμιο
Θράκης; –
Πανεπιστήμιο
Αιγαίου; –
Πανεπιστήμιο
Ιωαννίνων; –
Πανεπιστήμιο
Πατρών; –
Πανεπιστήμιο
Μακεδονίας; –
Πολυτεχνείο
Κρήτης; –
Σιβιτανίδειος
Δημόσια Σχολή
Τεχνών και
Επαγγελμάτων; –
Αιγινήτειο
Νοσοκομείο; –
Αρεταίειο
Νοσοκομείο; –
Εθνικό
Κέντρο
Δημόσιας
Διοίκησης; –
Οργανισμός
Διαχείρισης
Δημοσίου
Υλικού; –
Οργανισμός
Γεωργικών
Ασφαλίσεων; –
Οργανισμός
Σχολικών
Κτιρίων; –
Γενικό
Επιτελείο
Στρατού; –
Γενικό
Επιτελείο
Ναυτικού; –
Γενικό
Επιτελείο
Αεροπορίας; –
Ελληνική
Επιτροπή
Ατομικής
Ενέργειας; –
Γενική
Γραμματεία
Εκπαίδευσης
Ενηλίκων; –
Υπουργείο
Εθνικής
Άμυνας; –
Γενική Γραμματεία
Εμπορίου. Španělsko –
Presidencia de Gobierno –
Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación –
Ministerio de Justicia –
Ministerio de Defensa –
Ministerio de Economía y Hacienda –
Ministerio del Interior –
Ministerio de Fomento –
Ministerio de Educación, Política Social y Deportes –
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio –
Ministerio de Trabajo e Inmigración –
Ministerio de la Presidencia –
Ministerio de Administraciones Públicas –
Ministerio de Cultura –
Ministerio de Sanidad y Consumo –
Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino –
Ministerio de Vivienda –
Ministerio de Ciencia e Innovación –
Ministerio de Igualdad Francie 3.
Ministerstva –
Services du Premier ministre –
Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des
sports –
Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et
des collectivités territoriales –
Ministère chargé de la justice –
Ministère chargé de la défense –
Ministère chargé des affaires étrangères et
européennes –
Ministère chargé de l’éducation nationale –
Ministère chargé de l’économie, des finances et de
l’emploi –
Secrétariat d’Etat aux transports –
Secrétariat d’Etat aux entreprises et au commerce
extérieur –
Ministère chargé du travail, des relations sociales
et de la solidarité –
Ministère chargé de la culture et de la
communication –
Ministère chargé du budget, des comptes publics et
de la fonction publique –
Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche –
Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de
la recherche –
Ministère chargé de l’écologie, du développement et
de l’aménagement durables –
Secrétariat d’Etat à la fonction publique –
Ministère chargé du logement et de la ville –
Secrétariat d’Etat à la coopération et à la
francophonie –
Secrétariat d’Etat à l’outre-mer –
Secrétariat d’Etat à la jeunesse, des sports et de
la vie associative –
Secrétariat d’Etat aux anciens combattants –
Ministère chargé de l’immigration, de
l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement –
Secrétariat d’Etat en charge de la prospective et
de l’évaluation des politiques publiques –
Secrétariat d’Etat aux affaires européennes, –
Secrétariat d’Etat aux affaires étrangères et aux
droits de l’homme –
Secrétariat d’Etat à la consommation et au tourisme –
Secrétariat d’Etat à la politique de la ville –
Secrétariat d’Etat à la solidarité –
Secrétariat d’Etat en charge de l’industrie et de
la consommation –
Secrétariat d’Etat en charge de l’emploi –
Secrétariat d’Etat en charge du commerce, de
l’artisanat, des PME, du tourisme et des services –
Secrétariat d’Etat en charge de l’écologie –
Secrétariat d’Etat en charge du développement de la
région-capitale –
Secrétariat d’Etat en charge de l’aménagement du
territoire 4.
Instituce, nezávislé orgány a soudy –
Présidence de la République –
Assemblée Nationale –
Sénat –
Conseil constitutionnel –
Conseil économique et social –
Conseil supérieur de la magistrature –
Agence française contre le dopage –
Autorité de contrôle des assurances et des
mutuelles –
Autorité de contrôle des nuisances sonores
aéroportuaires –
Autorité de régulation des communications
électroniques et des postes –
Autorité de sûreté nucléaire –
Autorité indépendante des marchés financiers –
Comité national d’évaluation des établissements
publics à caractère scientifique, culturel et professionnel –
Commission d’accès aux documents administratifs –
Commission consultative du secret de la défense
nationale –
Commission nationale des comptes de campagne et des
financements politiques –
Commission nationale de contrôle des interceptions
de sécurité –
Commission nationale de déontologie de la sécurité –
Commission nationale du débat public –
Commission nationale de l’informatique et des
libertés –
Commission des participations et des transferts –
Commission de régulation de l’énergie –
Commission de la sécurité des consommateurs –
Commission des sondages –
Commission de la transparence financière de la vie
politique –
Conseil de la concurrence –
Conseil des ventes volontaires de meubles aux
enchères publiques –
Conseil supérieur de l’audiovisuel –
Défenseur des enfants –
Haute autorité de lutte contre les discriminations
et pour l’égalité –
Haute autorité de santé –
Médiateur de la République –
Cour de justice de la République –
Tribunal des Conflits –
Conseil d’Etat –
Cours administratives d’appel –
Tribunaux administratifs –
Cour des Comptes –
Chambres régionales des Comptes –
Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de
Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance) 5.
Státní veřejné instituce –
Académie de France à Rome –
Académie de marine –
Académie des sciences d’outre-mer –
Académie des technologies –
Agence centrale des organismes de sécurité sociale
(ACOSS) –
Agence de biomédicine –
Agence pour l’enseignement du français à l’étranger –
Agence française de sécurité sanitaire des aliments –
Agence française de sécurité sanitaire de
l’environnement et du travail –
Agence Nationale pour la cohésion sociale et
l’égalité des chances –
Agence nationale pour la garantie des droits des
mineurs –
Agences de l’eau –
Agence Nationale de l’Accueil des Etrangers et des
migrations –
Agence nationale pour l’amélioration des conditions
de travail (ANACT –
Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat
(ANAH) –
Agence Nationale pour la Cohésion Sociale et
l’Egalité des Chances –
Agence nationale pour l’indemnisation des français
d’outre-mer (ANIFOM) –
Assemblée permanente des chambres d’agriculture
(APCA) –
Bibliothèque publique d’information –
Bibliothèque nationale de France –
Bibliothèque nationale et universitaire de
Strasbourg –
Caisse des Dépôts et Consignations –
Caisse nationale des autoroutes (CNA) –
Caisse nationale militaire de sécurité sociale
(CNMSS) –
Caisse de garantie du logement locatif social –
Casa de Velasquez –
Centre d’enseignement zootechnique –
Centre d’études de l’emploi –
Centre d’études supérieures de la sécurité sociale –
Centres de formation professionnelle et de
promotion agricole –
Centre hospitalier des Quinze-Vingts –
Centre international d’études supérieures en
sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro) –
Centre des liaisons européennes et internationales
de sécurité sociale –
Centre des Monuments Nationaux –
Centre national d’art et de culture Georges
Pompidou –
Centre national des arts plastiques –
Centre national de la cinématographie –
Centre National d’Etudes et d’expérimentation du
machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF) –
Centre national du livre –
Centre national de documentation pédagogique –
Centre national des œuvres universitaires et
scolaires (CNOUS) –
Centre national professionnel de la propriété
forestière –
Centre National de la Recherche Scientifique
(C.N.R.S) –
Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS) –
Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS) –
Collège de France –
Conservatoire de l’espace littoral et des rivages
lacustres –
Conservatoire National des Arts et Métiers –
Conservatoire national supérieur de musique et de
danse de Paris –
Conservatoire national supérieur de musique et de
danse de Lyon –
Conservatoire national supérieur d’art dramatique –
Ecole centrale de Lille –
Ecole centrale de Lyon –
École centrale des arts et manufactures –
École française d’archéologie d’Athènes –
École française d’Extrême-Orient –
École française de Rome –
École des hautes études en sciences sociales –
Ecole du Louvre –
École nationale d’administration –
École nationale de l’aviation civile (ENAC) –
École nationale des Chartes –
École nationale d’équitation –
Ecole Nationale du Génie de l’Eau et de
l’environnement de Strasbourg –
Écoles nationales d’ingénieurs –
Ecole nationale d’ingénieurs des industries des
techniques agricoles et alimentaires de Nantes –
Écoles nationales d’ingénieurs des travaux
agricoles –
École nationale de la magistrature –
Écoles nationales de la marine marchande –
École nationale de la santé publique (ENSP) –
École nationale de ski et d’alpinisme –
École nationale supérieure des arts décoratifs –
École nationale supérieure des arts et techniques
du théâtre –
École nationale supérieure des arts et industries
textiles Roubaix –
Écoles nationales supérieures d’arts et métiers –
École nationale supérieure des beaux-arts –
École nationale supérieure de céramique
industrielle –
École nationale supérieure de l’électronique et de
ses applications (ENSEA) –
Ecole nationale supérieure du paysage de Versailles –
Ecole Nationale Supérieure des Sciences de
l’information et des bibliothécaires –
Ecole nationale supérieure de la sécurité sociale –
Écoles nationales vétérinaires –
École nationale de voile –
Écoles normales supérieures –
École polytechnique –
École technique professionnelle agricole et
forestière de Meymac (Corrèze) –
École de sylviculture Crogny (Aube) –
École de viticulture et d’œnologie de la Tour-
Blanche (Gironde) –
École de viticulture — Avize (Marne) –
Etablissement national d’enseignement agronomique
de Dijon –
Établissement national des invalides de la marine
(ENIM) –
Établissement national de bienfaisance
Koenigswarter –
Établissement public du musée et du domaine
national de Versailles –
Fondation Carnegie –
Fondation Singer-Polignac –
Haras nationaux –
Hôpital national de Saint-Maurice –
Institut des hautes études pour la science et la
technologie –
Institut français d’archéologie orientale du Caire –
Institut géographique national –
Institut National de l’origine et de la qualité –
Institut national des hautes études de sécurité –
Institut de veille sanitaire –
Institut National d’enseignement supérieur et de
recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes –
Institut National d’Etudes Démographiques (I.N.E.D) –
Institut National d’Horticulture –
Institut National de la jeunesse et de l’éducation
populaire –
Institut national des jeunes aveugles — Paris –
Institut national des jeunes sourds — Bordeaux –
Institut national des jeunes sourds — Chambéry –
Institut national des jeunes sourds — Metz –
Institut national des jeunes sourds — Paris –
Institut national de physique nucléaire et de
physique des particules (I.N.P.N.P.P) –
Institut national de la propriété industrielle –
Institut National de la Recherche Agronomique
(I.N.R.A) –
Institut National de la Recherche Pédagogique
(I.N.R.P) –
Institut National de la Santé et de la Recherche
Médicale (I.N.S.E.R.M) –
Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.) –
Institut national de recherches archéologiques
préventives –
Institut National des Sciences de l’Univers –
Institut National des Sports et de l’Education
Physique –
Institut national supérieur de formation et de
recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés –
Instituts nationaux polytechniques –
Instituts nationaux des sciences appliquées –
Institut national de recherche en informatique et
en automatique (INRIA) –
Institut national de recherche sur les transports
et leur sécurité (INRETS) –
Institut de Recherche pour le Développement –
Instituts régionaux d’administration –
Institut des Sciences et des Industries du vivant
et de l’environnement (Agro Paris Tech) –
Institut supérieur de mécanique de Paris –
Institut Universitaires de Formation des Maîtres –
Musée de l’armée –
Musée Gustave-Moreau –
Musée national de la marine –
Musée national J.-J.-Henner –
Musée du Louvre –
Musée du Quai Branly –
Muséum National d’Histoire Naturelle –
Musée Auguste-Rodin –
Observatoire de Paris –
Office français de protection des réfugiés et
apatrides –
Office National des Anciens Combattants et des
Victimes de Guerre (ONAC) –
Office national de la chasse et de la faune sauvage –
Office National de l’eau et des milieux aquatiques –
Office national d’information sur les enseignements
et les professions (ONISEP) –
Office universitaire et culturel français pour
l’Algérie –
Ordre national de la Légion d’honneur –
Palais de la découverte –
Parcs nationaux –
Universités 6.
Jiné státní veřejné subjekty –
Union des groupements d’achats publics (UGAP) –
Agence Nationale pour l’emploi (A.N.P.E) –
Caisse Nationale des Allocations Familiales (CNAF) –
Caisse Nationale d’Assurance Maladie des
Travailleurs Salariés (CNAMS) –
Caisse Nationale d’Assurance-Vieillesse des
Travailleurs Salariés (CNAVTS) Itálie ·
Nákupní subjekty –
Presidenza del Consiglio dei Ministri –
Ministero degli Affari Esteri –
Ministero dell’Interno –
Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari
(esclusi i giudici di pace) –
Ministero della Difesa –
Ministero dell’Economia e delle Finanze –
Ministero dello Sviluppo Economico –
Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e
Forestali –
Ministero dell’Ambiente — Tutela del Territorio e
del Mare –
Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti –
Ministero del Lavoro, della Salute e delle
Politiche Sociali –
Ministero dell’ Istruzione, Università e Ricerca –
Ministero per i Beni e le Attività culturali,
comprensivo delle sue articolazioni periferiche ·
Jiné státní veřejné subjekty: –
CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici
Pubblici) Kypr –
Προεδρία
και Προεδρικό
Μέγαρο –
Γραφείο
Συντονιστή
Εναρμόνισης –
Υπουργικό
Συμβούλιο –
Βουλή των
Αντιπροσώπων –
Δικαστική
Υπηρεσία –
Νομική
Υπηρεσία της
Δημοκρατίας –
Ελεγκτική
Υπηρεσία της
Δημοκρατίας –
Επιτροπή
Δημόσιας
Υπηρεσίας –
Επιτροπή
Εκπαιδευτικής
Υπηρεσίας –
Γραφείο
Επιτρόπου
Διοικήσεως –
Επιτροπή
Προστασίας
Ανταγωνισμού –
Υπηρεσία
Εσωτερικού
Ελέγχου –
Γραφείο
Προγραμματισμού –
Γενικό
Λογιστήριο της
Δημοκρατίας –
Γραφείο
Επιτρόπου
Προστασίας
Δεδομένων
Προσωπικού
Χαρακτήρα –
Γραφείο
Εφόρου
Δημοσίων
Ενισχύσεων –
Αναθεωρητική
Αρχή Προσφορών –
Υπηρεσία
Εποπτείας και
Ανάπτυξης
Συνεργατικών
Εταιρειών –
Αναθεωρητική
Αρχή Προσφύγων –
Υπουργείο
Άμυνας –
Υπουργείο
Γεωργίας,
Φυσικών Πόρων
και Περιβάλλοντος –
Τμήμα
Γεωργίας –
Κτηνιατρικές
Υπηρεσίες –
Τμήμα
Δασών –
Τμήμα
Αναπτύξεως
Υδάτων –
Τμήμα
Γεωλογικής
Επισκόπησης –
Μετεωρολογική
Υπηρεσία –
Τμήμα
Αναδασμού –
Υπηρεσία
Μεταλλείων –
Ινστιτούτο
Γεωργικών
Ερευνών –
Τμήμα
Αλιείας και
Θαλάσσιων
Ερευνών –
Υπουργείο
Δικαιοσύνης
και Δημοσίας
Τάξεως –
Αστυνομία –
Πυροσβεστική
Υπηρεσία
Κύπρου –
Τμήμα
Φυλακών –
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού –
Τμήμα
Εφόρου Εταιρειών
και Επίσημου
Παραλήπτη –
Υπουργείο
Εργασίας και
Κοινωνικών
Ασφαλίσεων –
Τμήμα
Εργασίας –
Τμήμα
Κοινωνικών
Ασφαλίσεων –
Τμήμα
Υπηρεσιών
Κοινωνικής
Ευημερίας –
Κέντρο
Παραγωγικότητας
Κύπρου –
Ανώτερο
Ξενοδοχειακό
Ινστιτούτο
Κύπρου –
Ανώτερο
Τεχνολογικό
Ινστιτούτο –
Τμήμα
Επιθεώρησης
Εργασίας –
Τμήμα
Εργασιακών
Σχέσεων –
Υπουργείο
Εσωτερικών –
Επαρχιακές
Διοικήσεις –
Τμήμα
Πολεοδομίας
και Οικήσεως –
Τμήμα
Αρχείου
Πληθυσμού και
Μεταναστεύσεως –
Τμήμα
Κτηματολογίου
και
Χωρομετρίας –
Γραφείο
Τύπου και
Πληροφοριών –
Πολιτική
Άμυνα –
Υπηρεσία Μέριμνας
και
Αποκαταστάσεων
Εκτοπισθέντων –
Υπηρεσία
Ασύλου –
Υπουργείο
Εξωτερικών –
Υπουργείο
Οικονομικών –
Τελωνεία –
Τμήμα
Εσωτερικών
Προσόδων –
Στατιστική
Υπηρεσία –
Τμήμα
Κρατικών
Αγορών και
Προμηθειών –
Τμήμα
Δημόσιας
Διοίκησης και
Προσωπικού –
Κυβερνητικό
Τυπογραφείο –
Τμήμα
Υπηρεσιών
Πληροφορικής –
Υπουργείο
Παιδείας και
Πολιτισμού –
Υπουργείο
Συγκοινωνιών
και Έργων –
Τμήμα
Δημοσίων Έργων –
Τμήμα
Αρχαιοτήτων –
Τμήμα
Πολιτικής
Αεροπορίας –
Τμήμα
Εμπορικής
Ναυτιλίας –
Τμήμα
Οδικών
Μεταφορών –
Τμήμα
Ηλεκτρομηχανολογικών
Υπηρεσιών –
Τμήμα Ηλεκτρονικών
Επικοινωνιών –
Υπουργείο
Υγείας –
Φαρμακευτικές
Υπηρεσίες –
Γενικό
Χημείο –
Ιατρικές
Υπηρεσίες και
Υπηρεσίες
Δημόσιας Υγείας –
Οδοντιατρικές
Υπηρεσίες –
Υπηρεσίες
Ψυχικής Υγείας Lotyšsko ·
Ministerstva, ministerské sekretariáty pro zvláštní
úkoly a jejich podřízené instituce –
Aizsardzības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes –
Ārlietu ministrija un tas padotībā
esošās iestādes –
Bērnu un ģimenes lietu ministrija un
tās padotībā esošas iestādes – Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās
iestādes –
Finanšu ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Iekšlietu ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Izglītības un zinātnes ministrija un
tās padotībā esošās iestādes –
Kultūras ministrija un tas padotībā
esošās iestādes –
Labklājības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes –
Reģionālās attīstības un
pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās
iestādes –
Satiksmes ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Tieslietu ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Veselības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes –
Vides ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Zemkopības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes – Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā
esošās iestādes –
Satversmes aizsardzības birojs ·
Jiné státní instituce –
Augstākā tiesa – Centrālā vēlēšanu komisija – Finanšu un kapitāla tirgus komisija – Latvijas Banka –
Prokuratūra un tās
pārraudzībā esošās iestādes –
Saeimas kanceleja un tās padotībā
esošās iestādes –
Satversmes tiesa – Valsts kanceleja un tās padotībā esošās
iestādes –
Valsts kontrole –
Valsts prezidenta kanceleja –
Tiesībsarga birojs –
Nacionālā radio un televīzijas
padome –
Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju
padotībā (jiné státní orgány nepodřízené ministerstvům) Litva –
Prezidentūros kanceliarija –
Seimo kanceliarija –
Instituce odpovědné Seimas (parlamentu): –
Lietuvos mokslo taryba; –
Seimo kontrolierių įstaiga; –
Valstybės kontrolė; –
Specialiųjų tyrimų tarnyba; –
Valstybės saugumo departamentas; –
Konkurencijos taryba; –
Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos
tyrimo centras; –
Vertybinių popierių komisija; –
Ryšių reguliavimo tarnyba; –
Nacionalinė sveikatos taryba; –
Etninės kultūros globos taryba; –
Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba; –
Valstybinė kultūros paveldo komisija; –
Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus
įstaiga; –
Valstybinė kainų ir energetikos
kontrolės komisija; –
Valstybinė lietuvių kalbos komisija; –
Vyriausioji rinkimų komisija; –
Vyriausioji tarnybinės etikos komisija; –
Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba. –
Vyriausybės kanceliarija –
Instituce odpovědné Vyriausybės
(vládě): –
Ginklų fondas; –
Informacinės visuomenės plėtros
komitetas; –
Kūno kultūros ir sporto departamentas; –
Lietuvos archyvų departamentas; –
Mokestinių ginčų komisija; –
Statistikos departamentas; –
Tautinių mažumų ir išeivijos
departamentas; –
Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės
tarnyba; –
Viešųjų pirkimų tarnyba; –
Narkotikų kontrolės departamentas; –
Valstybinė atominės energetikos saugos
inspekcija; –
Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija; –
Valstybinė lošimų priežiūros
komisija; –
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba; –
Vyriausioji administracinių ginčų
komisija; –
Draudimo priežiūros komisija; –
Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas; –
Lietuvių grįžimo į Tėvynę
informacijos centras –
Konstitucinis Teismas –
Lietuvos bankas –
Aplinkos ministerija –
Instituce podléhající Aplinkos ministerija
(ministerstvu životního prostředí): –
Generalinė miškų urėdija; –
Lietuvos geologijos tarnyba; –
Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba; –
Lietuvos standartizacijos departamentas; –
Nacionalinis akreditacijos biuras; –
Valstybinė metrologijos tarnyba; –
Valstybinė saugomų teritorijų
tarnyba; –
Valstybinė teritorijų planavimo ir
statybos inspekcija. –
Finansų ministerija –
Instituce podléhající Finansų ministerija
(ministerstvu financí): –
Muitinės departamentas; –
Valstybės dokumentų technologinės
apsaugos tarnyba; –
Valstybinė mokesčių inspekcija; –
Finansų ministerijos mokymo centras. –
Krašto apsaugos ministerija –
Instituce podléhající Krašto apsaugos ministerijos
(ministerstvu národní obrany): –
Antrasis operatyvinių tarnybų
departamentas; –
Centralizuota finansų ir turto tarnyba; –
Karo prievolės administravimo tarnyba; –
Krašto apsaugos archyvas; –
Krizių valdymo centras; –
Mobilizacijos departamentas; –
Ryšių ir informacinių sistemų
tarnyba; –
Infrastruktūros plėtros departamentas; –
Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo
centras. –
Lietuvos kariuomenė –
Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir
tarnybos –
Kultūros ministerija –
Instituce podléhající Kultūros ministerijos
(ministerstvu kultury): –
Kultūros paveldo departamentas; –
Valstybinė kalbos inspekcija. –
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija –
Instituce podléhající Socialinės apsaugos ir
darbo ministerijos (ministerstvu sociálního zabezpečení a práce): –
Garantinio fondo administracija; –
Valstybės vaiko teisių apsaugos ir
įvaikinimo tarnyba; –
Lietuvos darbo birža; –
Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba; –
Trišalės tarybos sekretoriatas; –
Socialinių paslaugų priežiūros
departamentas; –
Darbo inspekcija; –
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba; –
Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba; –
Ginčų komisija; –
Techninės pagalbos neįgaliesiems centras; –
Neįgaliųjų reikalų
departamentas. –
Susisiekimo ministerija –
Instituce podléhající Susisiekimo ministerijos
(ministerstvu dopravy a spojů): –
Lietuvos automobilių kelių direkcija; –
Valstybinė geležinkelio inspekcija; –
Valstybinė kelių transporto inspekcija; –
Pasienio kontrolės punktų direkcija. –
Sveikatos apsaugos ministerija –
Instituce podléhající Sveikatos apsaugos
ministerijos (ministerstvu zdravotnictví): –
Valstybinė akreditavimo sveikatos
priežiūros veiklai tarnyba; –
Valstybinė ligonių kasa; –
Valstybinė medicininio audito inspekcija; –
Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba; –
Valstybinė teismo psichiatrijos ir
narkologijos tarnyba; –
Valstybinė visuomenės sveikatos
priežiūros tarnyba; –
Farmacijos departamentas; –
Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių
sveikatai situacijų centras; –
Lietuvos bioetikos komitetas; –
Radiacinės saugos centras. –
Švietimo ir mokslo ministerija –
Instituce podléhající Švietimo ir mokslo
ministerijos (ministerstvu školství a vědy): –
Nacionalinis egzaminų centras; –
Studijų kokybės vertinimo centras. –
Teisingumo ministerija –
Instituce podléhající Teisingumo ministerijos
(ministerstvu spravedlnosti): –
Kalėjimų departamentas; –
Nacionalinė vartotojų teisių
apsaugos taryba; –
Europos teisės departamentas –
Ūkio ministerija –
Įstaigos prie the Ūkio ministerijos
(ministerstvu hospodářství): –
Įmonių bankroto valdymo departamentas; –
Valstybinė energetikos inspekcija; –
Valstybinė ne maisto produktų inspekcija; –
Valstybinis turizmo departamentas –
Užsienio reikalų ministerija –
Diplomatinės atstovybės ir
konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie
tarptautinių organizacijų –
Vidaus reikalų ministerija –
Instituce podléhající Vidaus reikalų
ministerijos (ministerstvu vnitra): –
Asmens dokumentų išrašymo centras; –
Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba; –
Gyventojų registro tarnyba; –
Policijos departamentas; –
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo
departamentas; –
Turto valdymo ir ūkio departamentas; –
Vadovybės apsaugos departamentas; –
Valstybės sienos apsaugos tarnyba; –
Valstybės tarnybos departamentas; –
Informatikos ir ryšių departamentas; –
Migracijos departamentas; –
Sveikatos priežiūros tarnyba; –
Bendrasis pagalbos centras. –
Žemės ūkio ministerija –
Instituce podléhající Žemės ūkio
ministerijos (ministerstvu zemědělství): –
Nacionalinė mokėjimo agentūra; –
Nacionalinė žemės tarnyba; –
Valstybinė augalų apsaugos tarnyba; –
Valstybinė gyvulių veislininkystės
priežiūros tarnyba; –
Valstybinė sėklų ir grūdų
tarnyba; –
Žuvininkystės departamentas –
Teismai [soudy]: –
Lietuvos Aukščiausiasis Teismas; –
Lietuvos apeliacinis teismas; –
Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas; –
apygardų teismai; –
apygardų administraciniai teismai; –
apylinkių teismai; –
Nacionalinė teismų administracija –
Generalinė prokuratūra –
Jiné ústřední subjekty veřejné správy
(institucijos (instituce), įstaigos (zařízení), tarnybos (agentury)): –
Aplinkos apsaugos agentūra; –
Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija; –
Aplinkos projektų valdymo agentūra; –
Miško genetinių išteklių, sėklų
ir sodmenų tarnyba; –
Miško sanitarinės apsaugos tarnyba; –
Valstybinė miškotvarkos tarnyba; –
Nacionalinis visuomenės sveikatos tyrimų
centras; –
Lietuvos AIDS centras; –
Nacionalinis organų transplantacijos biuras; –
Valstybinis patologijos centras; –
Valstybinis psichikos sveikatos centras; –
Lietuvos sveikatos informacijos centras; –
Slaugos darbuotojų tobulinimosi ir
specializacijos centras; –
Valstybinis aplinkos sveikatos centras; –
Respublikinis mitybos centras; –
Užkrečiamųjų ligų profilaktikos
ir kontrolės centras; –
Trakų visuomenės sveikatos
priežiūros ir specialistų tobulinimosi centras; –
Visuomenės sveikatos ugdymo centras; –
Muitinės kriminalinė tarnyba; –
Muitinės informacinių sistemų
centras; –
Muitinės laboratorija; –
Muitinės mokymo centras; –
Valstybinis patentų biuras; –
Lietuvos teismo ekspertizės centras; –
Centrinė hipotekos įstaiga; –
Lietuvos metrologijos inspekcija; –
Civilinės aviacijos administracija; –
Lietuvos saugios laivybos administracija; –
Transporto investicijų direkcija; –
Valstybinė vidaus vandenų laivybos
inspekcija; –
Pabėgėlių priėmimo centras Lucembursko –
Ministère d’Etat –
Ministère des Affaires Etrangères et de
l’Immigration –
Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du
Développement Rural –
Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du
Logement –
Ministère de la Culture, de l’Enseignement
Supérieur et de la Recherche –
Ministère de l’Economie et du Commerce extérieur –
Ministère de l’Education nationale et de la
Formation professionnelle –
Ministère de l’Egalité des chances –
Ministère de l’Environnement –
Ministère de la Famille et de l’Intégration –
Ministère des Finances –
Ministère de la Fonction publique et de la Réforme
administrative –
Ministère de l’Intérieur et de l’Aménagement du
territoire –
Ministère de la Justice –
Ministère de la Santé –
Ministère de la Sécurité sociale –
Ministère des Transports –
Ministère du Travail et de l’Emploi –
Ministère des Travaux publics Maďarsko –
Egészségügyi Minisztérium –
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium –
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium –
Honvédelmi Minisztérium –
Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium –
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium –
Külügyminisztérium –
Miniszterelnöki Hivatal –
Oktatási és Kulturális Minisztérium –
Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium –
Pénzügyminisztérium –
Szociális és Munkaügyi Minisztérium –
Központi Szolgáltatási Főigazgatóság Malta –
Uffiċċju tal-Prim Ministru (Office of the
Prime Minister) –
Ministeru għall-Familja u Solidarjeta’
Soċjali (Ministry for the Family and Social Solidarity) –
Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg
(Ministry for Education Youth and Employment) –
Ministeru tal-Finanzi (Ministry of Finance) –
Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura
(Ministry for Resources and Infrastructure) –
Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Ministry for
Tourism and Culture) –
Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Ministry
for Justice and Home Affairs) –
Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent
(Ministry for Rural Affairs and the Environment) –
Ministeru għal Għawdex (Ministry for
Gozo) –
Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura
fil-Kommunita’ (Ministry of Health, the Elderly and Community Care) –
Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Ministry of
Foreign Affairs) –
Ministeru għall-Investimenti, Industrija u
Teknologija ta’ Informazzjoni (Ministry for Investment, Industry and
Information Technology) –
Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni
(Ministry for Competitiveness and Communications) –
Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq
(Ministry for Urban Development and Roads) Nizozemsko –
Ministerie van Algemene Zaken –
Bestuursdepartement –
Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het
Regeringsbeleid –
Rijksvoorlichtingsdienst –
Ministerie van Binnenlandse Zaken en
Koninkrijksrelaties –
Bestuursdepartement –
Centrale Archiefselectiedienst (CAS) –
Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD) –
Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en
Reisdocumenten (BPR) –
Agentschap Korps Landelijke Politiediensten –
Ministerie van Buitenlandse Zaken –
Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire
Zaken (DGRC) –
Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ) –
Directoraat-generaal Internationale Samenwerking
(DGIS) –
Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES) –
Centrum tot Bevordering van de Import uit
Ontwikkelingslanden (CBI) –
Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS
(podpůrné služby podléhající generálnímu tajemníku a náměstku
generálního tajemníka) –
Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk) –
Ministerie van Defensie — (ministrestvo obrany) –
Bestuursdepartement –
Commando Diensten Centra (CDC) –
Defensie Telematica Organisatie (DTO) –
Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst –
De afzonderlijke regionale directies van de
Defensie Vastgoed Dienst –
Defensie Materieel Organisatie (DMO) –
Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie
Materieel Organisatie –
Logistiek Centrum van de Defensie Materieel
Organisatie –
Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie –
Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO) –
Ministerie van Economische Zaken –
Bestuursdepartement –
Centraal Planbureau (CPB) –
SenterNovem –
Staatstoezicht op de Mijnen (SodM) –
Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa) –
Economische Voorlichtingsdienst (EVD) –
Agentschap Telecom –
Kenniscentrum Professioneel & Innovatief
Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo) –
Regiebureau Inkoop Rijksoverheid –
Octrooicentrum Nederland –
Consumentenautoriteit –
Ministerie van Financiën –
Bestuursdepartement –
Belastingdienst Automatiseringscentrum –
Belastingdienst –
de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen
(různá ředitelství daňové a celní správy v Nizozemsku) –
Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst
(včetně Economische Controle dienst (ECD)) –
Belastingdienst Opleidingen –
Dienst der Domeinen –
Ministerie van Justitie –
Bestuursdepartement –
Dienst Justitiële Inrichtingen –
Raad voor de Kinderbescherming –
Centraal Justitie Incasso Bureau –
Openbaar Ministerie –
Immigratie en Naturalisatiedienst –
Nederlands Forensisch Instituut –
Dienst Terugkeer & Vertrek –
Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit –
Bestuursdepartement –
Dienst Regelingen (DR) –
Agentschap Plantenziektenkundige Dienst (PD) –
Algemene Inspectiedienst (AID) –
Dienst Landelijk Gebied (DLG) – Voedsel en Waren Autoriteit (VWA) –
Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen –
Bestuursdepartement –
Inspectie van het Onderwijs –
Erfgoedinspectie –
Centrale Financiën Instellingen –
Nationaal Archief –
Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid –
Onderwijsraad –
Raad voor Cultuur –
Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid – Bestuursdepartement –
Inspectie Werk en Inkomen –
Agentschap SZW –
Ministerie van Verkeer en Waterstaat –
Bestuursdepartement –
Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart –
Directoraat-generaal Personenvervoer –
Directoraat-generaal Water –
Centrale diensten (ústřední služby) –
Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat –
Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut
KNMI –
Rijkswaterstaat, Bestuur –
De afzonderlijke regionale Diensten van
Rijkswaterstaat (každý jednotlivý regionální útvar generálního ředitelství
pro veřejné stavby a vodohospodářství) –
De afzonderlijke specialistische diensten van
Rijkswaterstaat (každý jednotlivý specializovaný útvar generálního
ředitelství pro veřejné stavby a vodohospodářství) –
Adviesdienst Geo-Informatie en ICT –
Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV) –
Bouwdienst –
Corporate Dienst –
Data ICT Dienst –
Dienst Verkeer en Scheepvaart –
Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW) –
Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ) –
Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en
Afvalwaterbehandeling (RIZA) –
Waterdienst –
Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie –
Port state Control –
Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en
Onderzoek (TCO) –
Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht –
Toezichthouder Beheer Eenheid Water –
Toezichthouder Beheer Eenheid Land –
Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke
Ordening en Milieubeheer –
Bestuursdepartement –
Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie –
Directoraat-generaal Ruimte –
Directoraat-general Milieubeheer –
Rijksgebouwendienst –
VROM Inspectie –
Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport –
Bestuursdepartement –
Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en
Veterinaire Zaken –
Inspectie Gezondheidszorg –
Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming –
Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu
(RIVM) –
Sociaal en Cultureel Planbureau –
Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van
Geneesmiddelen –
Tweede Kamer der Staten-Generaal –
Eerste Kamer der Staten-Generaal –
Raad van State –
Algemene Rekenkamer –
Nationale Ombudsman –
Kanselarij der Nederlandse Orden –
Kabinet der Koningin –
Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken Rakousko –
Bundeskanzleramt –
Bundesministerium für europäische und
internationale Angelegenheiten –
Bundesministerium für Finanzen –
Bundesministerium für Gesundheit, Familie und
Jugend –
Bundesministerium für Inneres –
Bundesministerium für Justiz –
Bundesministerium für Landesverteidigung –
Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft,
Umwelt und Wasserwirtschaft –
Bundesministerium für Soziales und Konsumentenschutz –
Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur –
Bundesministerium für Verkehr, Innovation und
Technologie –
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit –
Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung –
Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal
Gesellschaft m.b.H –
Bundesbeschaffung G.m.b.H –
Bundesrechenzentrum G.m.b.H Polsko –
Kancelaria Prezydenta RP –
Kancelaria Sejmu RP –
Kancelaria Senatu RP –
Kancelaria Prezesa Rady Ministrów –
Sąd Najwyższy –
Naczelny Sąd Administracyjny –
Wojewódzkie sądy administracyjne –
Sądy powszechne — rejonowe, okręgowe i
apelacyjne –
Trybunat Konstytucyjny –
Najwyższa Izba Kontroli –
Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich –
Biuro Rzecznika Praw Dziecka –
Biuro Ochrony Rządu –
Biuro Bezpieczeństwa Narodowego –
Centralne Biuro Antykorupcyjne –
Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej –
Ministerstwo Finansów –
Ministerstwo Gospodarki –
Ministerstwo Rozwoju Regionalnego –
Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego –
Ministerstwo Edukacji Narodowej –
Ministerstwo Obrony Narodowej –
Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi –
Ministerstwo Skarbu Państwa –
Ministerstwo Sprawiedliwości –
Ministerstwo Infrastruktury –
Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego –
Ministerstwo Środowiska –
Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i
Administracji –
Ministerstwo Spraw Zagranicznych –
Ministerstwo Zdrowia –
Ministerstwo Sportu i Turystyki –
Urząd Komitetu Integracji Europejskiej –
Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej –
Urząd Regulacji Energetyki –
Urząd do Spraw Kombatantów i Osób
Represjonowanych –
Urząd Transportu Kolejowego –
Urząd Dozoru Technicznego –
Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych,
Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych –
Urząd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemców –
Urząd Zamówień Publicznych –
Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów –
Urząd Lotnictwa Cywilnego –
Urząd Komunikacji Elektronicznej –
Wyższy Urząd Górniczy –
Główny Urząd Miar –
Główny Urząd Geodezji i Kartografii –
Główny Urząd Nadzoru Budowlanego –
Główny Urząd Statystyczny –
Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji –
Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych –
Państwowa Komisja Wyborcza –
Państwowa Inspekcja Pracy –
Rządowe Centrum Legislacji –
Narodowy Fundusz Zdrowia –
Polska Akademia Nauk –
Polskie Centrum Akredytacji –
Polskie Centrum Badań i Certyfikacji –
Polska Organizacja Turystyczna –
Polski Komitet Normalizacyjny –
Zakład Ubezpieczeń Społecznych –
Komisja Nadzoru Finansowego –
Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych –
Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego –
Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad –
Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i
Nasiennictwa –
Komenda Główna Państwowej Straży
Pożarnej –
Komenda Główna Policji –
Komenda Główna Straży Granicznej –
Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów
Rolno-Spożywczych –
Główny Inspektorat Ochrony Środowiska –
Główny Inspektorat Transportu Drogowego –
Główny Inspektorat Farmaceutyczny –
Główny Inspektorat Sanitarny –
Główny Inspektorat Weterynarii –
Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego –
Agencja Wywiadu –
Agencja Mienia Wojskowego –
Wojskowa Agencja Mieszkaniowa –
Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa –
Agencja Rynku Rolnego –
Agencja Nieruchomości Rolnych –
Państwowa Agencja Atomistyki –
Polska Agencja Żeglugi Powietrznej –
Polska Agencja Rozwiązywania Problemów
Alkoholowych –
Agencja Rezerw Materiałowych –
Narodowy Bank Polski –
Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i
Gospodarki Wodnej –
Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób
Niepełnosprawnych –
Instytut Pamięci Narodowej — Komisja
Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu –
Rada Ochrony Pamięci Walk i
Męczeństwa –
Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej –
Państwowe Gospodarstwo Leśne ‘Lasy
Państwowe’ –
Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości –
Urzędy wojewódzkie –
Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki
Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister,
centralny organ administracji rządowej lub wojewoda Portugalsko –
Presidência do Conselho de Ministros –
Ministério das Finanças e da Administração Pública –
Ministério da Defesa Nacional –
Ministério dos Negócios Estrangeiros –
Ministério da Administração Interna –
Ministério da Justiça –
Ministério da Economia e da Inovação –
Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e
Pescas –
Ministério da Educação –
Ministério da Ciência, Tecnologia e do Ensino
Superior –
Ministério da Cultura –
Ministério da Saúde –
Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social –
Ministério das Obras Públicas, Transportes e
Comunicações –
Ministério do Ambiente, do Ordenamento do
Território e do Desenvolvimento Regional –
Presidença da Republica –
Tribunal Constitucional –
Tribunal de Contas –
Provedoria de Justiça Rumunsko –
Administraţia Prezidenţială –
Senatul României –
Camera Deputaţilor –
Inalta Curte de Casaţie şi Justiţie –
Curtea Constituţională –
Consiliul Legislativ –
Curtea de Conturi –
Consiliul Superior al Magistraturii –
Parchetul de pe lângă Inalta Curte de
Casaţie şi Justiţie –
Secretariatul General al Guvernului –
Cancelaria primului ministru –
Ministerul Afacerilor Externe –
Ministerul Economiei şi Finanţelor –
Ministerul Justiţiei –
Ministerul Apărării –
Ministerul Internelor şi Reformei
Administrative –
Ministerul Muncii, Familiei şi
Egalităţii de Sanse –
Ministerul pentru Intreprinderi Mici şi
Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale –
Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării
Rurale –
Ministerul Transporturilor –
Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor
Publice şi Locuinţei –
Ministerul Educaţiei Cercetării şi
Tineretului –
Ministerul Sănătăţii Publice –
Ministerul Culturii şi Cultelor –
Ministerul Comunicaţiilor şi Tehnologiei
Informaţiei –
Ministerul Mediului şi Dezvoltării
Durabile –
Serviciul Român de Informaţii –
Serviciul de Informaţii Externe –
Serviciul de Protecţie şi Pază –
Serviciul de Telecomunicaţii Speciale –
Consiliul Naţional al Audiovizualului –
Consiliul Concurenţei (CC) –
Direcţia Naţională Anticorupţie –
Inspectoratul General de Poliţie –
Autoritatea Naţională pentru
Reglementarea şi Monitorizarea Achiziţiilor Publice –
Consiliul Naţional de Soluţionare a
Contestaţiilor –
Autoritatea Naţională de Reglementare
pentru Serviciile Comunitare de Utilităţi Publice(ANRSC) –
Autoritatea Naţională Sanitară
Veterinară şi pentru Siguranţa Alimentelor –
Autoritatea Naţională pentru
Protecţia Consumatorilor –
Autoritatea Navală Română –
Autoritatea Feroviară Română –
Autoritatea Rutieră Română –
Autoritatea Naţională pentru
Protecţia Drepturilor Copilului –
Autoritatea Naţională pentru Persoanele
cu Handicap –
Autoritatea Naţională pentru Turism –
Autoritatea Naţională pentru Restituirea
Proprietăţilor –
Autoritatea Naţională pentru Tineret –
Autoritatea Naţională pentru Cercetare
Stiinţifica –
Autoritatea Naţională pentru Reglementare
în Comunicaţii şi Tehnologia Informaţiei –
Autoritatea Naţională pentru Serviciile
Societăţii Informaţionale –
Autoritatea Electorală Permanente –
Agenţia pentru Strategii Guvernamentale –
Agenţia Naţională a Medicamentului –
Agenţia Naţională pentru Sport –
Agenţia Naţională pentru Ocuparea
Forţei de Muncă –
Agenţia Naţională de Reglementare în
Domeniul Energiei –
Agenţia Română pentru Conservarea
Energiei –
Agenţia Naţională pentru Resurse
Minerale –
Agenţia Română pentru Investiţii
Străine –
Agenţia Naţională pentru
Intreprinderi Mici şi Mijlocii şi Cooperaţie –
Agenţia Naţională a
Funcţionarilor Publici –
Agenţia Naţională de Administrare
Fiscală –
Agenţia de Compensare pentru Achiziţii de
Tehnică Specială –
Agenţia Naţională Anti-doping –
Agenţia Nucleară –
Agenţia Naţională pentru
Protecţia Familiei –
Agenţia Naţională pentru Egalitatea
de Sanse între Bărbaţi şi Femei –
Agenţia Naţională pentru
Protecţia Mediului –
Agenţia naţională Antidrog Slovinsko –
Predsednik Republike Slovenije –
Državni zbor Republike Slovenije –
Državni svet Republike Slovenije –
Varuh človekovih pravic –
Ustavno sodišče Republike Slovenije –
Računsko sodišče Republike Slovenije –
Državna revizijska komisja za revizijo postopkov
oddaje javnih naročil –
Slovenska akademija znanosti in umetnosti –
Vladne službe –
Ministrstvo za finance –
Ministrstvo za notranje zadeve –
Ministrstvo za zunanje zadeve –
Ministrstvo za obrambo –
Ministrstvo za pravosodje –
Ministrstvo za gospodarstvo –
Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano –
Ministrstvo za promet –
Ministrstvo za okolje in, prostor –
Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve –
Ministrstvo za zdravje –
Ministrstvo za javno upravo – Ministrstvo za šolstvo in šport –
Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in
tehnologijo –
Ministrstvo za kulturo –
Vrhovno sodišče Republike Slovenije –
višja sodišča –
okrožna sodišča –
okrajna sodišča –
Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije –
Okrožna državna tožilstva –
Državno pravobranilstvo –
Upravno sodišče Republike Slovenije –
Višje delovno in socialno sodišče –
delovna sodišča –
Davčna uprava Republike Slovenije –
Carinska uprava Republike Slovenije –
Urad Republike Slovenije za preprečevanje
pranja denarja –
Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger
na srečo –
Uprava Republike Slovenije za javna plačila –
Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna –
Policija –
Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve –
General štab Slovenske vojske –
Uprava Republike Slovenije za zaščito in
reševanje –
Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo –
Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred
naravnimi in drugimi nesrečami –
Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih
sankcij –
Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence –
Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov –
Tržni inšpektorat Republike Slovenije –
Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino –
Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske
komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto –
Inšpektorat za energetiko in rudarstvo –
Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in
razvoj podeželja –
Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo,
gozdarstvo in hrano –
Fitosanitarna uprava Republike Slovenije –
Veterinarska uprava Republike Slovenije –
Uprava Republike Slovenije za pomorstvo –
Direkcija Republike Slovenije za caste –
Prometni inšpektorat Republike Slovenije –
Direkcija za vodenje investicij v javno železniško
infrastrukturo –
Agencija Republike Slovenije za okolje –
Geodetska uprava Republike Slovenije –
Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo –
Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in
prostor –
Inšpektorat Republike Slovenije za delo –
Zdravstveni inšpektorat –
Urad Republike Slovenije za kemikalije –
Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji –
Urad Republike Slovenije za meroslovje –
Urad za visoko šolstvo –
Urad Republike Slovenije za mladino –
Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport –
Arhiv Republike Slovenije –
Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in
medije –
Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije –
Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije –
Služba vlade za zakonodajo –
Služba vlade za evropske zadeve –
Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno
politiko –
Urad vlade za komuniciranje –
Urad za enake možnosti –
Urad za verske skupnosti –
Urad za narodnosti –
Urad za makroekonomske analize in razvoj –
Statistični urad Republike Slovenije –
Slovenska obveščevalno-varnostna agencija –
Protokol Republike Slovenije –
Urad za varovanje tajnih podatkov –
Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu –
Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj –
Informacijski pooblaščenec –
Državna volilna komisija Slovensko Ministerstva a jiné ústřední orgány
státní správy uvedené v zákoně č. 575/2001 Sb. o organizaci
činnosti vlády a organizaci ústřední státní správy, ve znění
pozdějších předpisů: –
Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky –
Národná rada Slovenskej republiky –
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky –
Ministerstvo financií Slovenskej republiky –
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií
Slovenskej republiky –
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky –
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja
Slovenskej republiky –
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky –
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky –
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky –
Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej
republiky –
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny
Slovenskej republiky –
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej
republiky –
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky –
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky –
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky –
Úrad vlády Slovenskej republiky –
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky –
Štatistický úrad Slovenskej republiky –
Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej
republiky –
Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky –
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo
Slovenskej republiky –
Úrad pre verejné obstarávanie –
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky –
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej
republiky –
Národný bezpečnostný úrad –
Ústavný súd Slovenskej republiky –
Najvyšši súd Slovenskej republiky –
Generálna prokuratura Slovenskej republiky –
Najvyšši kontrolný úrad Slovenskej republiky –
Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky –
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky –
Úrad pre finančný trh –
Úrad na ochranu osobných udajov –
Kancelária verejneho ochranu prav Finsko –
Oikeuskanslerinvirasto — Justitiekanslersämbetet –
Liikenne- Ja Viestintäministeriö —
Kommunikationsministeriet –
Ajoneuvohallintokeskus AKE —
Fordonsförvaltningscentralen AKE –
Ilmailuhallinto — Luftfartsförvaltningen –
Ilmatieteen laitos — Meteorologiska institutet –
Merenkulkulaitos — Sjöfartsverket –
Merentutkimuslaitos — Havsforskningsinstitutet –
Ratahallintokeskus RHK — Banförvaltningscentralen
RHK –
Rautatievirasto — Järnvägsverket –
Tiehallinto — Vägförvaltningen –
Viestintävirasto — Kommunikationsverket –
Maa- Ja Metsätalousministeriö — Jord- Och
Skogsbruksministeriet –
Elintarviketurvallisuusvirasto —
Livsmedelssäkerhetsverket –
Maanmittauslaitos — Lantmäteriverket –
Maaseutuvirasto — Landsbygdsverket –
Oikeusministeriö — Justitieministeriet –
Tietosuojavaltuutetun toimisto — Dataombudsmannens
byrå –
Tuomioistuimet — domstolar –
Korkein oikeus — Högsta domstolen –
Korkein hallinto-oikeus — Högsta förvaltningsdomstolen –
Hovioikeudet — hovrätter –
Käräjäoikeudet — tingsrätter –
Hallinto-oikeudet –förvaltningsdomstolar –
Markkinaoikeus — Marknadsdomstolen –
Työtuomioistuin — Arbetsdomstolen –
Vakuutusoikeus — Försäkringsdomstolen –
Kuluttajariitalautakunta — Konsumenttvistenämnden –
Vankeinhoitolaitos — Fångvårdsväsendet –
HEUNI — Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä
toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti — HEUNI — Europeiska
institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna –
Konkurssiasiamiehen toimisto — Konkursombudsmannens
byrå –
Kuluttajariitalautakunta — Konsumenttvistenämnden –
Oikeushallinnon palvelukeskus —
Justitieförvaltningens servicecentral –
Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus —
Justitieförvaltningens datateknikcentral –
Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) —
Rättspolitiska forskningsinstitutet –
Oikeusrekisterikeskus — Rättsregistercentralen –
Onnettomuustutkintakeskus — Centralen för
undersökning av olyckor –
Rikosseuraamusvirasto — Brottspåföljdsverket –
Rikosseuraamusalan koulutuskeskus —
Brottspåföljdsområdets utbildningscentral –
Rikoksentorjuntaneuvosto Rådet för
brottsförebyggande –
Saamelaiskäräjät — Sametinget –
Valtakunnansyyttäjänvirasto — Riksåklagarämbetet –
Vankeinhoitolaitos — Fångvårdsväsendet –
Opetusministeriö — Undervisningsministeriet –
Opetushallitus — Utbildningsstyrelsen –
Valtion elokuvatarkastamo — Statens
filmgranskningsbyrå –
Puolustusministeriö — Försvarsministeriet –
Puolustusvoimat — Försvarsmakten –
Sisäasiainministeriö — Inrikesministeriet –
Väestörekisterikeskus — Befolkningsregistercentralen –
Keskusrikospoliisi — Centralkriminalpolisen –
Liikkuva poliisi — Rörliga polisen –
Rajavartiolaitos — Gränsbevakningsväsendet –
Lääninhallitukset — Länstyrelserna –
Suojelupoliisi — Skyddspolisen –
Poliisiammattikorkeakoulu — Polisyrkeshögskolan –
Poliisin tekniikkakeskus — Polisens teknikcentral –
Poliisin tietohallintokeskus — Polisens datacentral –
Helsingin kihlakunnan poliisilaitos —
Polisinrättningen i Helsingfors –
Pelastusopisto — Räddningsverket –
Hätäkeskuslaitos — Nödcentralsverket –
Maahanmuuttovirasto — Migrationsverket –
Sisäasiainhallinnon palvelukeskus —
Inrikesförvaltningens servicecentral –
Sosiaali- Ja Terveysministeriö — Social- Och
Hälsovårdsministeriet –
Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta —
Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden –
Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta —
Besvärsnämnden för socialtrygghet –
Lääkelaitos — Läkemedelsverket –
Terveydenhuollon oikeusturvakeskus —
Rättsskyddscentralen för hälsovården –
Säteilyturvakeskus — Strålsäkerhetscentralen –
Kansanterveyslaitos — Folkhälsoinstitutet –
Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO —
Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling –
Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus —
Social- och hälsovårdens produkttill-synscentral –
Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja
kehittämiskeskus Stakes — Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och
hälsovården Stakes –
Vakuutusvalvontavirasto — Försäkringsinspektionen –
Työ- Ja Elinkeinoministeriö — Arbets- Och
Näringsministeriet –
Kuluttajavirasto — Konsumentverket –
Kilpailuvirasto — Konkurrensverket –
Patentti- ja rekisterihallitus — Patent- och
registerstyrelsen –
Valtakunnansovittelijain toimisto —
Riksförlikningsmännens byrå –
Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset–
Statliga förläggningar för asylsökande –
Energiamarkkinavirasto − Energimarknadsverket –
Geologian tutkimuskeskus — Geologiska
forskningscentralen –
Huoltovarmuuskeskus —
Försörjningsberedskapscentralen –
Kuluttajatutkimuskeskus —
Konsumentforskningscentralen –
Matkailun edistämiskeskus (MEK) — Centralen för
turistfrämjande –
Mittatekniikan keskus (MIKES) — Mätteknikcentralen –
Tekes — teknologian ja innovaatioiden
kehittämiskeskus −Tekes — utvecklingscentralen för teknologi och
innovationer –
Turvatekniikan keskus (TUKES) —
Säkerhetsteknikcentralen –
Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) — Statens
tekniska forskningscentral –
Syrjintälautakunta — Nationella
diskrimineringsnämnden –
Työneuvosto — Arbetsrådet –
Vähemmistövaltuutetun toimisto —
Minoritetsombudsmannens byrå –
Ulkoasiainministeriö — Utrikesministeriet –
Valtioneuvoston Kanslia — Statsrådets Kansli –
Valtiovarainministeriö — Finansministeriet –
Valtiokonttori — Statskontoret –
Verohallinto — Skatteförvaltningen –
Tullilaitos — Tullverket –
Tilastokeskus — Statistikcentralen –
Valtiontaloudellinen tutkimuskeskus — Statens
ekonomiska forskiningscentral –
Ympäristöministeriö — Miljöministeriet –
Suomen ympäristökeskus — Finlands miljöcentral –
Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus —
Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet –
Valtiontalouden Tarkastusvirasto — Statens
Revisionsverk Švédsko A –
Affärsverket svenska kraftnät –
Akademien för de fria konsterna –
Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden –
Allmänna pensionsfonden –
Allmänna reklamationsnämnden –
Ambassader –
Ansvarsnämnd, statens –
Arbetsdomstolen –
Arbetsförmedlingen –
Arbetsgivarverk, statens –
Arbetslivsinstitutet –
Arbetsmiljöverket –
Arkitekturmuseet –
Arrendenämnder –
Arvsfondsdelegationen –
Arvsfondsdelegationen B – Banverket –
Barnombudsmannen –
Beredning för utvärdering av medicinsk metodik,
statens –
Bergsstaten –
Biografbyrå, statens –
Biografiskt lexikon, svenskt –
Birgittaskolan –
Blekinge tekniska högskola –
Bokföringsnämnden –
Bolagsverket –
Bostadsnämnd, statens –
Bostadskreditnämnd, statens –
Boverket –
Brottsförebyggande rådet –
Brottsoffermyndigheten C –
Centrala studiestödsnämnden D –
Danshögskolan –
Datainspektionen –
Departementen –
Domstolsverket –
Dramatiska institutet E –
Ekeskolan –
Ekobrottsmyndigheten –
Ekonomistyrningsverket –
Ekonomiska rådet –
Elsäkerhetsverket –
Energimarknadsinspektionen –
Energimyndighet, statens –
EU/FoU-rådet –
Exportkreditnämnden –
Exportråd, Sveriges F –
Fastighetsmäklarnämnden –
Fastighetsverk, statens –
Fideikommissnämnden –
Finansinspektionen –
Finanspolitiska rådet –
Finsk-svenska gränsälvskommissionen –
Fiskeriverket –
Flygmedicincentrum –
Folkhälsoinstitut, statens –
Fonden för fukt- och mögelskador –
Forskningsrådet för miljö, areella näringar och
samhällsbyggande, Formas –
Folke Bernadotte Akademin –
Forskarskattenämnden –
Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap –
Fortifikationsverket –
Forum för levande historia –
Försvarets materielverk –
Försvarets radioanstalt –
Försvarets underrättelsenämnd –
Försvarshistoriska museer, statens –
Försvarshögskolan –
Försvarsmakten –
Försäkringskassan G –
Gentekniknämnden –
Geologiska undersökning –
Geotekniska institut, statens –
Giftinformationscentralen –
Glesbygdsverket –
Grafiska institutet och institutet för högre
kommunikation- och reklamutbildning –
Granskningsnämnden för radio och TV –
Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar –
Gymnastik- och Idrottshögskolan –
Göteborgs universitet H –
Handelsflottans kultur- och fritidsråd –
Handelsflottans pensionsanstalt –
Handelssekreterare –
Handelskamrar, auktoriserade –
Handikappombudsmannen –
Handikappråd, statens –
Harpsundsnämnden –
Haverikommission, statens –
Historiska museer, statens –
Hjälpmedelsinstitutet –
Hovrätterna –
Hyresnämnder –
Häktena –
Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd –
Högskolan Dalarna –
Högskolan i Borås –
Högskolan i Gävle –
Högskolan i Halmstad –
Högskolan i Kalmar –
Högskolan i Karlskrona/Ronneby –
Högskolan i Kristianstad –
Högskolan i Skövde –
Högskolan i Trollhättan/Uddevalla –
Högskolan på Gotland –
Högskolans avskiljandenämnd –
Högskoleverket –
Högsta domstolen I –
ILO kommittén –
Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen –
Inspektionen för strategiska produkter –
Institut för kommunikationsanalys, statens –
Institut för psykosocial medicin, statens –
Institut för särskilt utbildningsstöd, statens –
Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering –
Institutet för rymdfysik –
Institutet för tillväxtpolitiska studier –
Institutionsstyrelse, statens –
Insättningsgarantinämnden –
Integrationsverket –
Internationella programkontoret för
utbildningsområdet J –
Jordbruksverk, statens –
Justitiekanslern –
Jämställdhetsombudsmannen –
Jämställdhetsnämnden –
Järnvägar, statens –
Järnvägsstyrelsen K –
Kammarkollegiet –
Kammarrätterna –
Karlstads universitet –
Karolinska Institutet –
Kemikalieinspektionen –
Kommerskollegium –
Konjunkturinstitutet –
Konkurrensverket –
Konstfack –
Konsthögskolan –
Konstnärsnämnden –
Konstråd, statens –
Konsulat –
Konsumentverket –
Krigsvetenskapsakademin –
Krigsförsäkringsnämnden –
Kriminaltekniska laboratorium, statens –
Kriminalvården –
Krisberedskapsmyndigheten –
Kristinaskolan –
Kronofogdemyndigheten –
Kulturråd, statens –
Kungl. Biblioteket –
Kungl. Konsthögskolan –
Kungl. Musikhögskolan i Stockholm –
Kungl. Tekniska högskolan –
Kungl. Vitterhets-, historie- och
antikvitetsakademien –
Kungl Vetenskapsakademin –
Kustbevakningen –
Kvalitets- och kompetensråd, statens –
Kärnavfallsfondens styrelse L –
Lagrådet –
Lantbruksuniversitet, Sveriges –
Lantmäteriverket –
Linköpings universitet –
Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska
museet –
Livsmedelsverk, statens –
Livsmedelsekonomiska institutet –
Ljud- och bildarkiv, statens –
Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk –
Lotteriinspektionen –
Luftfartsverket –
Luftfartsstyrelsen –
Luleå tekniska universitet –
Lunds universitet –
Läkemedelsverket –
Läkemedelsförmånsnämnden –
Länsrätterna –
Länsstyrelserna –
Lärarhögskolan i Stockholm M –
Malmö högskola –
Manillaskolan –
Maritima muséer, statens –
Marknadsdomstolen –
Medlingsinstitutet –
Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges –
Migrationsverket –
Militärhögskolor –
Mittuniversitetet –
Moderna museet –
Museer för världskultur, statens –
Musikaliska Akademien –
Musiksamlingar, statens –
Myndigheten för handikappolitisk samordning –
Myndigheten för internationella adoptionsfrågor –
Myndigheten för skolutveckling –
Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning –
Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre
utbildning –
Myndigheten för Sveriges nätuniversitet –
Myndigheten för utländska investeringar i Sverige –
Mälardalens högskola N –
Nationalmuseum –
Nationellt centrum för flexibelt lärande –
Naturhistoriska riksmuseet –
Naturvårdsverket –
Nordiska Afrikainstitutet –
Notarienämnden –
Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens –
Nämnden för statligt stöd till trossamfund –
Nämnden för styrelserepresentationsfrågor –
Nämnden mot diskriminering –
Nämnden för elektronisk förvaltning –
Nämnden för RH anpassad utbildning –
Nämnden för hemslöjdsfrågor O –
Oljekrisnämnden –
Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell
läggning –
Ombudsmannen mot etnisk diskriminering –
Operahögskolan i Stockholm P –
Patent- och registreringsverket –
Patentbesvärsrätten –
Pensionsverk, statens –
Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden –
Pliktverk, Totalförsvarets –
Polarforskningssekretariatet –
Post- och telestyrelsen –
Premiepensionsmyndigheten –
Presstödsnämnden R –
Radio- och TV–verket –
Rederinämnden –
Regeringskansliet –
Regeringsrätten –
Resegarantinämnden –
Registernämnden –
Revisorsnämnden –
Riksantikvarieämbetet –
Riksarkivet –
Riksbanken –
Riksdagsförvaltningen –
Riksdagens ombudsmän –
Riksdagens revisorer –
Riksgäldskontoret –
Rikshemvärnsrådet –
Rikspolisstyrelsen –
Riksrevisionen –
Rikstrafiken –
Riksutställningar, Stiftelsen –
Riksvärderingsnämnden –
Rymdstyrelsen –
Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige –
Räddningsverk, statens –
Rättshjälpsmyndigheten –
Rättshjälpsnämnden –
Rättsmedicinalverket S –
Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund –
Sameskolstyrelsen och sameskolor –
Sametinget –
SIS, Standardiseringen i Sverige –
Sjöfartsverket –
Skatterättsnämnden –
Skatteverket –
Skaderegleringsnämnd, statens –
Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor –
Skogsstyrelsen –
Skogsvårdsstyrelserna –
Skogs och lantbruksakademien –
Skolverk, statens –
Skolväsendets överklagandenämnd –
Smittskyddsinstitutet –
Socialstyrelsen –
Specialpedagogiska institutet –
Specialskolemyndigheten –
Språk- och folkminnesinstitutet –
Sprängämnesinspektionen –
Statistiska centralbyrån –
Statskontoret –
Stockholms universitet –
Stockholms internationella miljöinstitut –
Strålsäkerhetsmyndigheten –
Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll –
Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete,
SIDA –
Styrelsen för Samefonden –
Styrelsen för psykologiskt försvar –
Stängselnämnden –
Svenska institutet –
Svenska institutet för europapolitiska studier –
Svenska ESF rådet –
Svenska Unescorådet –
Svenska FAO kommittén –
Svenska Språknämnden –
Svenska Skeppshypotekskassan –
Svenska institutet i Alexandria –
Sveriges författarfond –
Säkerhetspolisen –
Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden –
Södertörns högskola T –
Taltidningsnämnden –
Talboks- och punktskriftsbiblioteket –
Teaterhögskolan i Stockholm –
Tingsrätterna –
Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens –
Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet –
Totalförsvarets forskningsinstitut –
Totalförsvarets pliktverk –
Tullverket –
Turistdelegationen U –
Umeå universitet –
Ungdomsstyrelsen –
Uppsala universitet –
Utlandslönenämnd, statens –
Utlänningsnämnden –
Utrikesförvaltningens antagningsnämnd –
Utrikesnämnden –
Utsädeskontroll, statens V –
Valideringsdelegationen –
Valmyndigheten –
Vatten- och avloppsnämnd, statens –
Vattenöverdomstolen –
Verket för förvaltningsutveckling –
Verket för högskoleservice –
Verket för innovationssystem (VINNOVA) –
Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) –
Vetenskapsrådet –
Veterinärmedicinska anstalt, statens –
Veterinära ansvarsnämnden –
Väg- och transportforskningsinstitut, statens –
Vägverket –
Vänerskolan –
Växjö universitet –
Växtsortnämnd, statens Å –
Åklagarmyndigheten –
Åsbackaskolan Ö –
Örebro universitet –
Örlogsmannasällskapet –
Östervångsskolan –
Överbefälhavaren –
Överklagandenämnden för högskolan –
Överklagandenämnden för nämndemanna-uppdrag –
Överklagandenämnden för studiestöd –
Överklagandenämnden för totalförsvaret Spojené království –
Cabinet Office –
Office of the Parliamentary Counsel –
Central Office of Information –
Charity Commission –
Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only) –
Crown Prosecution Service –
Department for Business, Enterprise and Regulatory
Reform –
Competition Commission –
Gas and Electricity Consumers’ Council –
Office of Manpower Economics –
Department for Children, Schools and Families –
Department of Communities and Local Government –
Rent Assessment Panels –
Department for Culture, Media and Sport –
British Library –
British Museum –
Commission for Architecture and the Built
Environment –
The Gambling Commission –
Historic Buildings and Monuments Commission for
England (English Heritage) –
Imperial War Museum –
Museums, Libraries and Archives Council –
National Gallery –
National Maritime Museum –
National Portrait Gallery –
Natural History Museum –
Science Museum –
Tate Gallery –
Victoria and Albert Museum –
Wallace Collection –
Department for Environment, Food and Rural Affairs –
Agricultural Dwelling House Advisory Committees –
Agricultural Land Tribunals –
Agricultural Wages Board and Committees –
Cattle Breeding Centre –
Countryside Agency –
Plant Variety Rights Office –
Royal Botanic Gardens, Kew –
Royal Commission on Environmental Pollution –
Department of Health –
Dental Practice Board –
National Health Service Strategic Health
Authorities –
NHS Trusts –
Prescription Pricing Authority –
Department for Innovation, Universities and Skills –
Higher Education Funding Council for England –
National Weights and Measures Laboratory –
Patent Office –
Department for International Development –
Department of the Procurator General and Treasury
Solicitor –
Legal Secretariat to the Law Officers –
Department for Transport –
Maritime and Coastguard Agency –
Department for Work and Pensions –
Disability Living Allowance Advisory Board –
Independent Tribunal Service –
Medical Boards and Examining Medical Officers (War
Pensions) –
Occupational Pensions Regulatory Authority –
Regional Medical Service –
Social Security Advisory Committee –
Export Credits Guarantee Department –
Foreign and Commonwealth Office –
Wilton Park Conference Centre –
Government Actuary’s Department –
Government Communications Headquarters –
Home Office –
HM Inspectorate of Constabulary –
House of Commons –
House of Lords –
Ministry of Defence –
Defence Equipment & Support –
Meteorological Office –
Ministry of Justice –
Boundary Commission for England –
Combined Tax Tribunal –
Council on Tribunals –
Court of Appeal — Criminal –
Employment Appeals Tribunal –
Employment Tribunals –
HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts
(England and Wales) –
Immigration Appellate Authorities –
Immigration Adjudicators –
Immigration Appeals Tribunal –
Lands Tribunal –
Law Commission –
Legal Aid Fund (England and Wales) –
Office of the Social Security Commissioners –
Parole Board and Local Review Committees –
Pensions Appeal Tribunals –
Public Trust Office –
Supreme Court Group (England and Wales) –
Transport Tribunal –
The National Archives –
National Audit Office –
National Savings and Investments –
National School of Government –
Northern Ireland Assembly Commission –
Northern Ireland Court Service –
Coroners Courts –
County Courts –
Court of Appeal and High Court of Justice in
Northern Ireland –
Crown Court –
Enforcement of Judgements Office –
Legal Aid Fund –
Magistrates’ Courts –
Pensions Appeals Tribunals –
Northern Ireland, Department for Employment and Learning –
Northern Ireland, Department for Regional
Development –
Northern Ireland, Department for Social Development –
Northern Ireland, Department of Agriculture and
Rural Development –
Northern Ireland, Department of Culture, Arts and
Leisure –
Northern Ireland, Department of Education –
Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade
and Investment –
Northern Ireland, Department of the Environment –
Northern Ireland, Department of Finance and
Personnel –
Northern Ireland, Department of Health, Social
Services and Public Safety –
Northern Ireland, Office of the First Minister and
Deputy First Minister –
Northern Ireland Office –
Crown Solicitor’s Office –
Department of the Director of Public Prosecutions
for Northern Ireland –
Forensic Science Laboratory of Northern Ireland –
Office of the Chief Electoral Officer for Northern
Ireland –
Police Service of Northern Ireland –
Probation Board for Northern Ireland –
State Pathologist Service –
Office of Fair Trading –
Office for National Statistics –
National Health Service Central Register –
Office of the Parliamentary Commissioner for
Administration and Health Service Commissioners –
Paymaster General’s Office –
Postal Business of the Post Office –
Privy Council Office –
Public Record Office –
HM Revenue and Customs –
The Revenue and Customs Prosecutions Office –
Royal Hospital, Chelsea –
Royal Mint –
Rural Payments Agency –
Scotland, Auditor-General –
Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal
Service –
Scotland, General Register Office –
Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer –
Scotland, Registers of Scotland –
The Scotland Office –
The Scottish Ministers –
Architecture and Design Scotland –
Crofters Commission –
Deer Commission for Scotland –
Lands Tribunal for Scotland –
National Galleries of Scotland –
National Library of Scotland –
National Museums of Scotland –
Royal Botanic Garden, Edinburgh –
Royal Commission on the Ancient and Historical
Monuments of Scotland –
Scottish Further and Higher Education Funding
Council –
Scottish Law Commission –
Community Health Partnerships –
Special Health Boards –
Health Boards –
The Office of the Accountant of Court –
High Court of Justiciary –
Court of Session –
HM Inspectorate of Constabulary –
Parole Board for Scotland –
Pensions Appeal Tribunals –
Scottish Land Court –
Sheriff Courts –
Scottish Police Services Authority –
Office of the Social Security Commissioners –
The Private Rented Housing Panel and Private Rented
Housing Committees –
Keeper of the Records of Scotland –
The Scottish Parliamentary Body Corporate –
HM Treasury –
Office of Government Commerce –
United Kingdom Debt Management Office –
The Wales Office (Office of the Secretary of State
for Wales) –
The Welsh Ministers –
Higher Education Funding Council for Wales –
Local Government Boundary Commission for Wales –
The Royal Commission on the Ancient and Historical
Monuments of Wales –
Valuation Tribunals (Wales) –
Welsh National Health Service Trusts and Local
Health Boards –
Welsh Rent Assessment Panels PŘÍLOHA II
SEZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČL. 2 BODĚ 8 PÍSM. a) V případě rozdílné interpretace mezi
CPV a NACE se použije nomenklatura CPV. NACE Rev. 1(1) || kód CPV SEKCE F || STAVEBNICTVÍ Oddíl || Skupina || Třída || Popis || Poznámky 45 || || || Stavebnictví || Obsah tohoto oddílu: stavba nových budov a děl, renovace a běžné opravy. || 45000000 || 45.1 || || Příprava staveniště || || 45100000 || || 45.11 || Demolice, příprava území a zemní práce || Obsah této třídy: — demolice budov a jiných staveb, — úklid stavenišť, — zemní práce: výkop, zavážka, rovnání terénu a terénní úpravy stavenišť, hloubení příkopů, odstraňování skal, odstřel apod. — příprava nalezišť: — ražení důlních děl, odstraňování nadloží a jiné rozvojové a přípravné práce. Tato třída dále zahrnuje: — odvodňování stavenišť, — odvodňování zemědělských a lesních ploch. || 45110000 || || 45.12 || Průzkumné vrtné práce || Obsah této třídy: — průzkumné vrtné práce a jádrové vrty pro stavební, geofyzikální, geologické nebo podobné účely. Tato třída nezahrnuje: — vrtné práce v ložiscích ropy a zemního plynu za účelem těžby, viz 11.20, — studnařské práce, viz 45.25, — hloubení šachet, viz 45.25, — průzkum ložisek ropy a zemního plynu, geofyzikální, geologická a seizmická měření, viz 74.20. || 45120000 || 45.2 || || Pozemní a inženýrské stavitelství || || 45200000 || || 45.21 || Konstrukce a práce hrubé stavby pozemních a inženýrských staveb || Obsah této třídy: — výstavba budov všeho druhu, výstavba stavebně inženýrských staveb, — mosty, včetně dálničních nadjezdů, viadukty, tunely a podzemní dráhy, — dálková potrubí, telekomunikační a elektrická vedení, — městské potrubní, kabelové a elektrické sítě, — související práce, — výroba a konstrukce montovaných betonových staveb na staveništi. Tato třída nezahrnuje: — vedlejší a příležitostné služby související s těžbou ropy a zemního plynu, viz 11.20, — výstavbu kompletních montovaných staveb z nebetonových dílů vlastní výroby, viz oddíly 20, 26 a 28, — stavební dílo jiné než budovy, které se týká stadionů, bazénů, tělocvičen, tenisových kurtů, golfových hřišť a ostatních sportovních zařízení, viz 45.23, — stavební instalace, viz 45.3, — dokončování budov, viz 45.4, — činnosti architektů a inženýrské činnosti, viz 74.20, — řízení stavebních projektů, viz 74.20. || 45210000 S výjimkou: -45213316 45220000 45231000 45232000 || || 45.22 || Montáž střešních konstrukcí a pokládání střešních krytin || Obsah této třídy: — montáž střech, — pokládání střech, — izolace proti vodě a vlhkosti. || 45261000 || || 45.23 || Výstavba komunikací, letišť a sportovních areálů || Obsah této třídy: — výstavba dálnic, silnic, ulic, jiných cest pro vozidla a pěší, — výstavba železnic, — výstavba letištních drah, — stavební dílo jiné než budovy, které se týká stadionů, bazénů, tělocvičen, tenisových kurtů, golfových hřišť a ostatních sportovních zařízení, — nátěry a značení povrchu silnic a parkovišť. Tato třída nezahrnuje: — přípravné zemní práce, viz 45.11. || 45212212 a DA03 45230000 S výjimkou: -45231000 -45232000 -45234115 || || 45.24 || Výstavba vodních děl || Obsah této třídy: — výstavba: — vodních cest, přístavů (včetně jachetních), říčních děl, zdymadel apod., — přehrad a hrází, — bagrování pod vodou, — podzemní práce. || 45240000 || || 45.25 || Ostatní stavební činnosti zahrnující speciální řemesla || Obsah této třídy: — specializované činnosti vyžadující zvláštní odbornou kvalifikaci nebo vybavení, — výstavba základů včetně pilotování, — vrtání a výstavba studní, hloubení šachet, — montáž ocelových prvků nikoli vlastní výroby, — ohýbání oceli, — zednické a dlaždičské práce, — montáž a demontáž lešení a pohyblivých pracovních plošin, včetně jejich pronájmu, — výstavba komínů a průmyslových pecí. Tato třída nezahrnuje: — pronájem lešení bez jejich montáže a demontáže, viz 71.32. || 45250000 45262000 || 45.3 || || Stavební montážní práce || || 45300000 || || 45.31 || Elektroinstalace || Obsah této třídy: montáž v budovách a jiných stavbách: — elektrických rozvodů a zařízení, — telekomunikačních systémů, — elektrického vytápění, — rozhlasových a televizních antén (pro obytné budovy), — protipožárních hlásičů, — zabezpečovacích zařízení proti vloupání, — výtahů a eskalátorů, — hromosvodů apod. || 45213316 45310000 S výjimkou: -45316000 || || 45.32 || Izolační práce || Obsah této třídy: — montáž izolace tepelné, hlukové nebo vibrační v budovách a jiných stavbách. Tato třída nezahrnuje: — izolaci proti vodě a vlhkosti, viz 45.22. || 45320000 || || 45.33 || Instalatérské práce || Obsah této třídy: — montáž v budovách a jiných stavbách: — vodovodního a sanitárního zařízení, — plynového potrubí, — vytápěcího, ventilačního, chladicího nebo klimatizačního zařízení a vedení, — postřikovacích zařízení. Tato třída nezahrnuje: — montáž elektrického vytápění, viz 45.31. || 45330000 || || 45.34 || Ostatní stavební montážní práce || Obsah této třídy: — montáž osvětlovacích a signálních zařízení pro silnice, železnice, letiště a přístavy, — montáž zařízení a pevných součástí jinde neuvedených v budovách a jiných stavbách. || 45234115 45316000 45340000 || 45.4 || || Kompletační a dokončovací práce || || 45400000 || || 45.41 || Omítkářské a štukatérské práce || Obsah této třídy: — omítání a štukování, včetně s tím souvisejícího laťování, na budovách a jiných stavbách a v jejich interiérech. || 45410000 || || 45.42 || Truhlářské a zámečnické kompletační práce || Obsah této třídy: — montáž dveří, oken, dveřních a okenních rámů, vestavěných kuchyní, schodišť, zařízení obchodů apod. nikoli vlastní výroby ze dřeva nebo jiných materiálů, — dokončovací práce v interiéru jako obkládání stropů, stěn, montáž mobilních příček. Tato třída nezahrnuje: — pokládku parket a jiných dřevěných podlahových krytin, viz 45.43. || 45420000 || || 45.43 || Obkládání stěn a pokládání podlahových krytin || Obsah této třídy: — lepení nebo pokládka v budovách a jiných stavbách: — — keramických, betonových nebo kamenných dlaždic a obkládaček, — parket a jiných dřevěných podlahových krytin, podlahových koberců a linoleí, — včetně gumových a plastových podlahových krytin, — teracových, mramorových, žulových nebo břidlicových podlahových krytin a obkladů stěn, — tapet. || 45430000 || || 45.44 || Sklenářské, malířské a natěračské práce || Obsah této třídy: — aplikace vnitřních a vnějších nátěrů budov, — natírání inženýrských staveb, — montáž skel a zrcadel atd. Tato třída nezahrnuje: — montáž oken, viz 45.42. || 45440000 || || 45.45 || Ostatní dokončovací stavební práce || Obsah této třídy: — montáž soukromých bazénů, — čištění fasád tlakovou párou, pískem a podobně, — ostatní kompletační a dokončovací stavební práce jinde neuvedené. Tato třída nezahrnuje: — čištění interiérů budov a jiných staveb, viz 74.70. || 45212212 a DA04 45450000 || 45.5 || || Pronájem stavebních a demoličních strojů a zařízení s obsluhou || || 45500000 || || 45.50 || Pronájem stavebních a demoličních strojů a zařízení s obsluhou || Tato třída nezahrnuje: — pronájem stavebních nebo demoličních strojů a zařízení bez obsluhy, viz 71.32. || 45500000 (1) Nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24.10.1990, s. 1) ve znění nařízení Komise (EHS) č. 761/93 (Úř. věst. L 83, 3.4.1993, s. 1). PŘÍLOHA III
SEZNAM VÝROBKŮ UVEDENÝCH V ČL. 4 PÍSM. b) PRO ZAKÁZKY ZADÁVANÉ
VEŘEJNÝMI ZADAVATELI V OBLASTI OBRANY Jediné platné znění pro účely této
směrnice je znění přílohy 1 bodu 3 Dohody o veřejných
zakázkách, na němž je následující orientační seznam produktů
založen: Kapitola 25: || Sůl, síra, zeminy a kameny, sádra, vápno a cement Kapitola 26: || Rudy kovů, strusky a popely Kapitola 27: || Nerostná paliva, minerální oleje a produkty jejich destilace, živičné látky, minerální vosky s výjimkou: ex 27.10: speciální pohonné látky Kapitola 28: || Anorganické chemikálie, anorganické nebo organické sloučeniny drahých kovů, vzácných zemin, radioaktivních prvků nebo izotopů s výjimkou: ex 28.09: výbušniny ex 28.13: výbušniny ex 28.14: slzné plyny ex 28.28: výbušniny ex 28.32: výbušniny ex 28.39: výbušniny ex 28.50: toxické výrobky ex 28.51: toxické výrobky ex 28.54: výbušniny Kapitola 29: || Organické chemikálie s výjimkou: ex 29.03: výbušniny ex 29.04: výbušniny ex 29.07: výbušniny ex 29.08: výbušniny ex 29.11: výbušniny ex 29.12: výbušniny ex 29.13: toxické výrobky ex 29.14: toxické výrobky ex 29.15: toxické výrobky ex 29.21. toxické výrobky ex 29.22. toxické výrobky ex 29.23. toxické výrobky ex 29.26: výbušniny ex 29.27:. toxické výrobky ex 29.29: výbušniny Kapitola 30: || Farmaceutické výrobky Kapitola 31: || Hnojiva Kapitola 32: || Tříselné nebo barvířské výtažky, taniny a jejich deriváty, barviva, pigmenty a jiné barvicí látky, nátěrové barvy a laky, tmely, plnidla a těsnící hmoty, inkousty Kapitola 33: || Vonné silice a pryskyřice, voňavkářské, kosmetické nebo toaletní přípravky Kapitola 34: || Mýdlo, organické povrchově aktivní prostředky, prací a čisticí prostředky, mazací přípravky, syntetické vosky, připravené vosky, lešticí nebo cídicí přípravky, svíčky a podobné výrobky, modelovací pasty a „dentální vosky“ Kapitola 35: || Albuminoidní látky, klihy, enzymy Kapitola 37: || Fotografické nebo kinematografické zboží Kapitola 38: || Různé chemické výrobky s výjimkou: ex 38.19: toxické výrobky Kapitola 39: || Umělé pryskyřice, plasty, étery celulosy a estery celulosy, výrobky z nich s výjimkou: ex 39.03: výbušniny Kapitola 40: || Kaučuk, syntetický kaučuk, faktis a výrobky z nich s výjimkou: ex 40.11: neprůstřelné pneumatiky Kapitola 41: || Surové kůže a kožky (jiné než kožešiny) a usně Kapitola 42: || Kožené zboží, sedlářské a řemenářské výrobky, cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky, výrobky ze střev (jiných než z housenek bource morušového) Kapitola 43: || Kožešiny a umělé kožešiny, výrobky z nich Kapitola 44: || Dřevo a dřevěné výrobky, dřevěné uhlí Kapitola 45: || Korek a korkové výrobky Kapitola 46: || Výrobky ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů, košíkářské a proutěné výrobky Kapitola 47: || Materiály pro výrobu papíru Kapitola 48: || Papír, kartón a lepenka, výrobky z papírenských vláknin, papíru, kartónu nebo lepenky Kapitola 49: || Tištěné knihy, noviny, obrazy a jiné výrobky polygrafického průmyslu, rukopisy, strojopisy a plány Kapitola 65: || Pokrývky hlavy a jejich části a součásti Kapitola 66: || Deštníky, slunečníky, vycházkové hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti Kapitola 67: || Upravená péra a prachové peří a výrobky z nich, umělé květiny, výrobky z lidských vlasů Kapitola 68: || Výrobky z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů Kapitola 69: || Keramické výrobky Kapitola 70: || Sklo a skleněné výrobky Kapitola 71: || Perly, drahokamy a polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a výrobky z nich, umělá bižuterie Kapitola 73: || Železo a ocel a výrobky z nich Kapitola 74: || Měď a výrobky z mědi Kapitola 75: || Nikl a výrobky z niklu Kapitola 76: || Hliník a výrobky z hliníku Kapitola 77: || Hořčík a beryllium a výrobky z nich Kapitola 78: || Olovo a výrobky z olova Kapitola 79: || Zinek a výrobky ze zinku Kapitola 80: || Cín a výrobky z cínu Kapitola 81: || Ostatní obecné kovy používané v metalurgii a výrobky z nich Kapitola 82: || Nástroje, nářadí, náčiní, nožířské výrobky a jídelní příbory, z obecných kovů, jejich části a součásti z obecných kovů s výjimkou: ex 82.05: nástroje ex 82.07: části nástrojů Kapitola 83: || Různé výrobky z obecných kovů Kapitola 84: || Kotle, stroje a mechanická zařízení, jejich části a součásti s výjimkou: ex 84.06: motory ex 84.08: jiné motory ex 84.45: stroje ex 84.53: stroje pro automatické zpracování dat ex 84.55: části strojů uvedených pod číslem 84.53 ex 84.59: jaderné reaktory Kapitola 85: || Elektrické stroje, přístroje a zařízení a jejich části a součásti s výjimkou: ex 85.13: telekomunikační zařízení ex 85.15: zařízení pro vysílání Kapitola 86: || Železniční nebo tramvajové lokomotivy, kolejová vozidla a jejich části a součásti, kolejový svrškový upevňovací materiál a upevňovací zařízení, dopravní signalizační zařízení všeho druhu (ne poháněná elektřinou) s výjimkou: ex 86.02: elektrické obrněné lokomotivy ex 86.03: jiné obrněné lokomotivy ex 86.05: obrněné vagony ex 86.06: opravářské vagony ex 86.07: vagony Kapitola 87: || Vozidla, jiná než kolejová, a jejich části a součásti s výjimkou: ex 87.08: tanky a jiná obrněná vozidla ex 87.01: traktory ex 87.02: vojenská vozidla ex 87.03: odtahová vozidla ex 87.09: motocykly ex 87.14: návěsy Kapitola 89: || Lodě, čluny a plovoucí konstrukce s výjimkou: ex 89.01A: válečné lodě Kapitola 90: || Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje, jejich části a součásti s výjimkou: ex 90.05: dalekohledy ex 90.13: různé nástroje, lasery ex 90.14: navigační nástroje a přístroje ex 90.28: elektrické a elektronické měřicí přístroje ex 90.11: mikroskopy ex 90.17: lékařské nástroje ex 90.18: přístroje pro mechanoterapii ex 90.19: ortopedické přístroje ex 90.20: rentgenové přístroje Kapitola 91: || Výroba hodinek a hodin Kapitola 92: || Hudební nástroje, zvuková nahrávací zařízení či reproduktory, televizní zvuková a audiovizuální zařízení či reproduktory, části, součásti a příslušenství těchto výrobků Kapitola 94: || Nábytek a jeho části, lůžkoviny, matrace, vložky do postelí, polštáře a podobné vycpávané výrobky s výjimkou: ex 94.01A: sedadla pro použití v letadlech Kapitola 95: || Opracované řezbářské a tvarovací materiály a výrobky z nich Kapitola 96: || Košťata a smetáky, kartáče, labutěnky a síta Kapitola 98: || Různé zpracovatelské výrobky PŘÍLOHA IV
POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE ZAŘÍZENÍ PRO ELEKTRONICKÝ PŘÍJEM NABÍDEK,
ŽÁDOSTÍ O ÚČAST A PLÁNŮ A PROJEKTŮ VE VEŘEJNÝCH
SOUTĚŽÍCH NA URČITÝ VÝKON Zařízení pro elektronický příjem
nabídek, žádostí o účast a plánů a projektů ve veřejných soutěžích
na určitý výkon musí technickými prostředky a vhodnými postupy
zaručovat přinejmenším, aby: (a)
bylo možné přesně určit datum a
čas doručení nabídek, žádostí o účast a plánů a
projektů; (b)
bylo možné přiměřeně zajistit,
že před uplynutím stanovených lhůt nemá nikdo přístup k
údajům předaným v souladu s těmito požadavky; (c)
bylo možné v případě porušení tohoto
zákazu přístupu přiměřeně zajistit, že porušení bude
spolehlivě zjistitelné; (d)
datum otevření doručených údajů
mohly stanovit nebo změnit pouze oprávněné osoby; (e)
v jednotlivých fázích zadávacího řízení nebo
soutěže na určitý výkon byl přístup ke všem předloženým
údajům, resp. jejich části, možný pouze tehdy, jednají-li
oprávněné osoby současně; (f)
současné jednání oprávněných osob
umožňovalo přístup k předaným údajům až od stanoveného
data; (g)
údaje doručené a otevřené
v souladu s těmito požadavky zůstávaly přístupné pouze
osobám, které jsou oprávněny se s nimi seznamovat; a (h)
ověřování nabídek splňovalo
požadavky stanovené v této příloze. PŘÍLOHA V
SEZNAM MEZINÁRODNÍCH DOHOD UVEDENÝCH V ČLÁNKU 23 Dohody s těmito zeměmi nebo
skupinami zemí: –
Albánie (Úř. věst. L 107, 28.4.2009) –
bývalá Jugoslávská republika Makedonie (Úř.
věst. L 87, 20.3.2004) –
CARIFOUM (Úř. věst. L 289, 30.10.2008) –
Chile (Úř. věst. L 352, 30.12.2002) –
Chorvatsko (Úř. věst. L 26, 28.1.2005) –
Mexiko (Úř. věst. L 276, 28.10.2000, L 157,
30.6.2000) –
Černá Hora (Úř. věst. L 345, 28.12.2007) –
Jižní Korea (Úř. věst. L 127, 14.5.2011) –
Švýcarsko (Úř. věst. L 300, 31.12.1972) PŘÍLOHA
VI
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍCH ČÁST A
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O ZVEŘEJNĚNÍ OZNÁMENÍ
PŘEDBĚŽNÝCH INFORMACÍ NA PROFILU KUPUJÍCÍHO
(podle čl. 46 odst. 1) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS, telefonní
číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa veřejného
zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze obdržet další
informace. 2.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnost. 3.
Případně údaj o tom, že veřejný
zadavatel je ústředním nákupním subjektem nebo že se jedná o nějakou
jinou formu společného nákupu. 4.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV. 5.
Internetová adresa „profilu kupujícího“ (URL). 6.
Datum odeslání oznámení o zveřejnění
oznámení předběžných informací na profilu kupujícího. ČÁST B
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ PŘEDBĚŽNÝCH INFORMACÍ
(podle článku 46) I. INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY VE
VŠECH PŘÍPADECH 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, u kterého lze
obdržet další informace. 2.
Elektronická nebo internetová adresa, na které bude
poskytnut bezplatný neomezený a plný přímý přístup ke specifikacím a
jakýmkoli dalším podkladům. 3.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnost. 4.
Případně údaj o tom, že hlavní
veřejný zadavatel je ústředním nákupním subjektem nebo že se jedná o
nějakou jinou formu společného nákupu. 5.
Referenční číslo (čísla) nomenklatury
CPV; pokud je zakázka rozdělena na části, jsou tyto informace
poskytnuty pro každou část. 6.
Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací
v případě zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo
dodání nebo plnění u zakázek na dodávky a služby; pokud je zakázka
rozdělena na části, je nutné tuto informaci poskytnout za každou
část. 7.
Stručný popis zadávacího řízení: povaha a
rozsah stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a
rozsah služeb. 8.
Neslouží-li oznámení jako výzva
k účasti v soutěži, předpokládané datum (data)
zveřejnění oznámení o zakázce nebo zakázkách uvedených
v tomto oznámení předběžných informací. 9.
Datum odeslání oznámení. 10.
Další důležité informace. 11.
Údaj, zda se na zakázku vztahuje Dohoda o
veřejných zakázkách. II. DALŠÍ INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY
V PŘÍPADĚ OZNÁMENÍ SLOUŽÍCÍCH JAKO VÝZVA K ÚČASTI
V SOUTĚŽI (ČL. 46 ODST. 2) 1.
Informace, že zainteresované hospodářské
subjekty mají sdělit zadavateli svůj zájem o zakázku nebo zakázky. 2.
Druh zadávacího řízení (omezené řízení
nebo výběrové řízení s vyjednáváním, dynamický nákupní systém,
soutěžní dialog nebo inovační partnerství). 3.
Případně informace, zda: (a)
se použije rámcová dohoda, (b)
se použije dynamický nákupní systém. 4.
Časový rámec pro doručení nebo poskytnutí
zboží, stavebních prací nebo služeb a doba trvání zakázky, pokud jsou tyto
informace již známy. 5.
Podmínky účasti, jsou-li tyto informace již
známy, včetně: (a)
případné informace, zda se jedná
o veřejnou zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její
plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného
zaměstnání, (b)
případné informace, zda podle právních
a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité
profesi, (c)
stručný popis kritérií pro výběr. 6.
Stručný popis kritérií, která mají být použita
pro zadání zakázky, pokud jsou již známa: „nejnižší cena“ nebo
„hospodářsky nejvýhodnější nabídka“. 7.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV, jsou-li tyto údaje již známy; pokud je zakázka rozdělena
na části, je nutné tuto informaci poskytnout pro každou část. 8.
Lhůty pro doručení vyjádření zájmu. 9.
Adresa, na kterou má být vyjádření zájmu
zasláno. 10.
Povolený jazyk nebo jazyky, v nichž se
předkládá vyjádření zájmu nebo nabídky. 11.
Případně informace, zda se: (a)
požaduje/akceptuje elektronické podávání nabídek
nebo žádostí o účast, (b)
použijí elektronické objednávky, (c)
použije elektronická fakturace, (d)
přijímají elektronické platby. 12.
Informace, zda se zakázka vztahuje k projektu
a/nebo programu financovanému z fondů Evropské unie. 13.
Název a adresa orgánu dohledu a subjektu
příslušného pro přezkum, a případně mediační
řízení. Přesné informace o lhůtách pro přezkumná
řízení nebo v případě potřeby název, adresa, telefonní
číslo, faxové číslo a elektronická adresa útvaru, kde mohou být tyto
informace získány. ČÁST C
INFORMACE, JEŽ MAJÍ
BÝT uvedeny V OZNÁMENÍ O ZAKÁZCE
(podle článku 47) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, kde mohou být získány
další informace. 2.
Elektronická nebo internetová adresa, na které bude
poskytnut bezplatný neomezený a plný přímý přístup ke specifikacím a
jakýmkoli dalším podkladům. 3.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnosti. 4.
Případně údaj o tom, že veřejný
zadavatel je ústředním nákupním subjektem nebo že se jedná o nějakou
jinou formu společného nákupu. 5.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV; pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto
informaci poskytnout pro každou část. 6.
Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací
v případě zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo
dodání nebo plnění u zakázek na dodávky a služby; pokud je zakázka
rozdělena na části, je nutné tuto informaci poskytnout za každou
část. 7.
Popis výběrového řízení: povaha a rozsah
stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a rozsah
služeb. Pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto informaci
poskytnout pro každou část. Případně popis opčních práv. 8.
Předpokládaná celková hodnota zakázky
(zakázek); pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto
informaci poskytnout pro každou část. 9.
Přípustnost či zákaz variant. 10.
Časový rámec doručení nebo poskytnutí
dodávek, stavebních prací nebo služeb, a je‑li to možné, doba trvání
zakázky. (a)
V případě rámcové dohody údaj
o plánovaném trvání rámcové dohody, případně stanovení
důvodů pro trvání překračující čtyři roky; je-li
to možné, údaj o hodnotě a frekvenci zakázek, které mají být zadány, počtu
a případně navrhovaném maximálním počtu hospodářských
subjektů, které se mají zúčastnit. (b)
V případě dynamického nákupního
systému údaj o plánovaném trvání systému; je-li to možné, údaj
o hodnotě a frekvenci zakázek, které mají být zadány. 11.
Podmínky účasti včetně: (a)
případné informace, zda se jedná
o veřejnou zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její
plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného
zaměstnání, (b)
případné informace, zda podle právních
a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité
profesi; odkaz na příslušné právní a správní předpisy; (c)
seznamu a stručného popisu kritérií týkajících
se osobní situace hospodářských subjektů, která může vést
k jejich vyloučení, a kritérií pro výběr; minimální úrovně
standardů, které mohou být požadovány; údaje o požadovaných
informacích (vlastní prohlášení, dokumenty). 12.
Druh zadávacího řízení, případně
důvody pro použití zrychleného řízení (při otevřených,
omezených a výběrových řízeních s vyjednáváním); 13.
Případně informace, zda: (a)
se použije rámcová dohoda, (b)
se použije dynamický nákupní systém, (c)
se použije elektronická dražba
(v případě otevřeného či omezeného řízení nebo
výběrového řízení s vyjednáváním). 14.
Pokud má být zakázka rozdělena na části,
údaj o možnosti podání nabídky na jednu, několik nebo na všechny tyto
části; údaj o možných omezeních počtu částí, které mohou
být zadány jednomu uchazeči. Pokud zakázka není rozdělena na
části, udání důvodu této skutečnosti. 15.
Je-li v případě omezeného
řízení, výběrového řízení s vyjednáváním, soutěžního
dialogu nebo inovačního partnerství využita možnost snížit počet
zájemců vyzvaných k podání nabídky, k vyjednávání nebo
k dialogu: nejnižší a případně navrhovaný nejvyšší
počet zájemců a objektivní kritéria, která budou použita
k výběru těchto zájemců. 16.
U výběrového řízení s vyjednáváním,
soutěžního dialogu nebo inovačního partnerství případně
údaj o použití řízení rozděleného do fází s cílem
postupně snižovat počet nabídek k jednání nebo řešení
k diskuzi. 17.
Případné zvláštní podmínky, kterým podléhá
plnění zakázky. 18.
Kritéria, která mají být použita pro zadání
zakázky: „nejnižší cena“ nebo „hospodářsky nejvýhodnější nabídka“.
Údaj o kritériích, která představují hospodářsky nejvýhodnější
nabídku, jakož i o jejich poměrné váze, pokud nejsou uvedena ve
specifikacích nebo v případě soutěžního dialogu v dokumentaci
soutěžního dialogu. 19.
Lhůta pro doručení nabídek (otevřená
řízení) nebo žádostí o účast (omezená řízení, výběrová
řízení s vyjednáváním, dynamické nákupní systémy, soutěžní dialogy,
inovační partnerství). 20.
Adresa, na kterou mají být zasílány nabídky nebo
žádosti o účast. 21.
V případě otevřených řízení: (a)
doba, po kterou je uchazeč vázán svou nabídkou, (b)
datum, čas a místo otevírání nabídek, (c)
osoby oprávněné k tomu, aby byly přítomny
otevírání nabídek. 22.
Jazyk nebo jazyky, ve kterých musejí být nabídky
nebo žádosti o účast vypracovány. 23.
Případně informace, zda se: (a)
akceptuje elektronické podávání nabídek nebo
žádostí o účast, (b)
použijí elektronické objednávky, (c)
akceptuje elektronická fakturace, (d)
použijí elektronické platby. 24.
Informace, zda se zakázka vztahuje k projektu
a/nebo programu financovanému z fondů Evropské unie. 25.
Název a adresa orgánu dohledu a subjektu
příslušného pro přezkum, případně mediační
řízení. Přesné informace ohledně lhůt pro přezkumná
řízení nebo v případě potřeby název, adresa, telefonní
číslo, faxové číslo a elektronická adresa útvaru, kde mohou být tyto
informace získány. 26.
Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí
uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
relevantní pro zakázku zveřejněnou v tomto oznámení. 27.
V případě opakovaného zadávacího
řízení předpokládané načasování dalších oznámení, která mají být
zveřejněna. 28.
Datum odeslání oznámení. 29.
Údaj, zda se na zakázku vztahuje Dohoda o
veřejných zakázkách. 30.
Další důležité informace. ČÁST D
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O ZADÁNÍ ZAKÁZKY
(podle článku 48) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, kde mohou být získány
další informace. 2.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnosti. 3.
Případně údaj o tom, zda je
veřejný zadavatel ústředním nákupním subjektem nebo zda se jedná o
nějakou jinou formu společného nákupu. 4.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV. 5.
Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací
v případě zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo
dodání nebo plnění u zakázek na dodávky a služby. 6.
Popis výběrového řízení: povaha a rozsah
stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a rozsah
služeb. Pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto informaci
poskytnout pro každou část. Případně popis opčních práv. 7.
Druh zadávacího řízení;
v případě vyjednávacího řízení bez předchozího
zveřejnění (článek 30) odůvodnění. 8.
Případně informace, zda: (a)
byla použita rámcová dohoda, (b)
byl použit dynamický nákupní systém. 9.
Kritéria uvedená v článku 66, která byla
použita pro zadání zakázky nebo zakázek. Případně informace, zda byla
použita elektronická dražba (v případě otevřeného či
omezeného řízení nebo výběrového řízení s vyjednáváním). 10.
Datum rozhodnutí o zadání zakázky. 11.
Počet nabídek obdržených pro každou zakázku,
včetně: (a)
počtu nabídek obdržených od hospodářských
subjektů, které jsou malými a středními podniky, (b)
počtu nabídek obdržených ze zahraničí, (c)
počtu nabídek obdržených elektronicky. 12.
Pro každou zadanou zakázku adresa včetně
kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová
adresa úspěšného uchazeče (uchazečů) včetně: (a)
informace, zda je úspěšný uchazeč malým a
středním podnikem, (b)
informace, zda byla zakázka zadána konsorciu. 13.
Hodnota úspěšné nabídky (nabídek) nebo
nejvyšší a nejnižší nabídka, které byly při zadávání zakázky
(zakázek) brány v úvahu. 14.
Je-li to relevantní, pro každou zadanou zakázku
hodnota a část zakázky, která bude pravděpodobně zadána
třetím osobám. 15.
Informace, zda se zakázka vztahuje k projektu
a/nebo programu financovanému z fondů Evropské unie. 16.
Název a adresa orgánu dohledu a subjektu
příslušného pro přezkum, případně mediační
řízení. Přesné informace ohledně lhůt pro přezkumná
řízení nebo v případě potřeby název, adresa, telefonní
číslo, faxové číslo a elektronická adresa útvaru, kde mohou být tyto
informace získány. 17.
Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí
uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
relevantní pro zakázku zveřejněnou v tomto oznámení. 18.
Datum odeslání oznámení. 19.
Další důležité informace. ČÁST E
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O VEŘEJNÉ
SOUTĚŽI NA URČITÝ VÝKON
(podle čl. 79 odst. 1) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, kde mohou být získány
další informace. 2.
Elektronická nebo internetová adresa, na které bude
poskytnut bezplatný neomezený a plný přímý přístup ke specifikacím a
jakýmkoli dalším podkladům. 3.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnost. 4.
Případně údaj o tom, že veřejný
zadavatel je ústředním nákupním subjektem nebo že se jedná o nějakou
jinou formu společného nákupu. 5.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV; pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto
informaci poskytnout pro každou část. 6.
Popis hlavních rysů projektu. 7.
Počet a hodnota případných udílených cen. 8.
Druh veřejné soutěže (otevřená nebo
omezená). 9.
V případě otevřené veřejné
soutěže lhůta pro podání projektů. 10.
V případě omezené veřejné
soutěže: (a)
předpokládaný počet účastníků, (b)
případně jména již vybraných
účastníků, (c)
kritéria pro výběr účastníků, (d)
lhůta pro doručení žádostí o účast. 11.
Případně údaj, zda je účast vyhrazena
pouze určité profesi. 12.
Kritéria pro hodnocení projektů. 13.
Jména již vybraných členů poroty. 14.
Údaj, zda je rozhodnutí poroty pro veřejného
zadavatele závazné. 15.
Případné platby všem účastníkům. 16.
Údaj, zda zakázky navazující na veřejnou
soutěž na určitý výkon budou nebo nebudou zadány vítěznému
účastníku nebo účastníkům. 17.
Datum odeslání oznámení. 18.
Další důležité informace. ČÁST F
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O VÝSLEDCÍCH VEŘEJNÉ
SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON
(podle čl. 79 odst. 2) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, kde mohou být získány
další informace. 2.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnosti. 3.
Případně údaj o tom, že veřejný
zadavatel je ústředním nákupním subjektem nebo že se jedná o nějakou
jinou formu společného nákupu. 4.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV. 5.
Popis hlavních rysů projektu. 6.
Hodnota cen. 7.
Druh veřejné soutěže (otevřená nebo
omezená). 8.
Kritéria použitá pro hodnocení projektů. 9.
Datum rozhodnutí poroty. 10.
Počet účastníků. (a)
Počet účastníků, kteří jsou
malými a středními podniky. (b)
Počet účastníků ze zahraničí. 11.
Jméno, adresa včetně kódu NUTS, telefonní
číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa vítěze
(vítězů) veřejné soutěže a údaj o tom, zda je
vítěz malým a středním podnikem. 12.
Informace, zda se veřejná soutěž na
určitý výkon vztahuje k projektu nebo programu financovanému
z fondů Unie. 13.
Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí
uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
relevantní pro projekt, kterého se týká toto oznámení. 14.
Datum odeslání oznámení. 15.
Další důležité informace. ČÁST G
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O ZMĚNÁCH ZAKÁZKY
V PRŮBĚHU JEJÍHO TRVÁNÍ
(podle čl. 72 odst. 6) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, kde mohou být získány
další informace. 2.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV. 3.
Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací
v případě zakázek na stavební práce nebo kód NUTS pro hlavní místo
dodání nebo plnění u zakázek na dodávky a služby. 4.
Popis zakázky před změnou a po ní: povaha
a rozsah stavebních prací, povaha a množství nebo hodnota dodávek, povaha a
rozsah služeb. 5.
Případné zvýšení ceny způsobené
změnou. 6.
Popis okolností, jež vedly k nutné
změně. 7.
Datum rozhodnutí o zadání zakázky. 8.
V případě potřeby jméno, adresa
včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo,
elektronická a internetová adresa nového hospodářského subjektu nebo
subjektů. 9.
Informace, zda se zakázka vztahuje k projektu
a/nebo programu financovanému z fondů Evropské unie. 10.
Název a adresa orgánu dohledu a subjektu
příslušného pro přezkumu, případně mediační
řízení. Přesné informace ohledně konečného termínu pro
přezkumná řízení, nebo, je-li to třeba, název, adresa, telefonní
číslo, faxové číslo a elektronická adresa služby, kde mohou být tyto
informace získány. 11.
Datum (data) a odkaz (odkazy) na předchozí
uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
relevantní pro zakázku, které se týká toto oznámení. 12.
Datum odeslání oznámení. 13.
Další důležité informace. ČÁST H
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O ZAKÁZCE NA SOCIÁLNÍ A JINÉ
ZVLÁŠTNÍ SLUŽBY
(podle čl. 75 odst. 1) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, kde mohou být získány
další informace. 2.
Případně elektronická nebo internetová
adresa, na které budou k dispozici specifikace a další podklady. 3.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnosti. 4.
Případně údaj o tom, že veřejný
zadavatel je ústředním nákupním subjektem nebo že se jedná o nějakou
jinou formu společného nákupu. 5.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV; pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto
informaci poskytnout pro každou část. 6.
Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací
v případě stavebních prací nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo
plnění v případě dodávek a služeb. 7.
Popis služeb a případně doplňkových
stavebních prací a dodávek, které mají být předmětem zadávacího
řízení. 8.
Předpokládaná celková hodnota zakázky
(zakázek); pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto
informaci poskytnout pro každou část. 9.
Podmínky účasti včetně: (a)
případné informace, zda se jedná
o zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění
vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání, (b)
případné informace, zda podle právních
a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité
profesi. 10.
Lhůta (lhůty) pro kontaktování zadavatele
s vyjádřením zájmu o účast. 11.
Stručný popis hlavních rysů plánovaného
zadávacího řízení. 12.
Další důležité informace. ČÁST I
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O ZADÁNÍ ZAKÁZKY NA SOCIÁLNÍ A
JINÉ ZVLÁŠTNÍ SLUŽBY
(podle čl. 75 odst. 2) 1.
Název, identifikační číslo (pokud je
stanoví vnitrostátní předpisy), adresa včetně kódu NUTS,
telefonní číslo, faxové číslo, elektronická a internetová adresa
veřejného zadavatele nebo, pokud se liší, útvaru, kde mohou být získány
další informace. 2.
Druh veřejného zadavatele a hlavní vykonávaná
činnosti. 3.
Případně údaj o tom, že veřejný
zadavatel je ústředním nákupním subjektem nebo že se jedná o nějakou
jinou formu společného nákupu. 4.
Referenční číslo (čísla)
nomenklatury CPV; pokud je zakázka rozdělena na části, je nutné tuto
informaci poskytnout pro každou část. 5.
Kód NUTS pro hlavní umístění stavebních prací v
případě stavebních prací nebo kód NUTS pro hlavní místo dodání nebo
plnění v případě dodávek a služeb. 6.
Stručný popis služeb a případně
doplňkových stavebních prací a dodávek, které jsou předmětem
zakázky. 7.
Počet doručených nabídek. 8.
Zaplacená cena nebo rozpětí zaplacených cen
(maximum/minimum). 9.
Pro každou zadanou zakázku jméno, adresa
včetně kódu NUTS, telefonní číslo, faxové číslo,
elektronická a internetová adresa úspěšného hospodářského subjektu
nebo subjektů. 10.
Další důležité informace. PŘÍLOHA VII
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY VE SPECIFIKACÍCH ELEKTRONICKÝCH DRAŽEB
(čl. 33 odst. 4) Specifikace, které
mají být použity v případech, kdy se zadavatelé rozhodli použít
elektronickou dražbu, obsahují alespoň následující údaje: (a)
prvky, jejichž hodnota bude předmětem
elektronické dražby, za předpokladu, že tyto prvky jsou kvantifikovatelné
a lze je vyjádřit v absolutních hodnotách nebo procentech; (b)
případná omezení hodnot, které mohou být
navrženy, vyplývající ze specifikací týkajících se předmětu zakázky; (c)
informace, které budou uchazečům
poskytnuty v průběhu elektronické dražby,
a případně, kdy jim budou poskytnuty; (d)
důležité informace týkající se postupu
elektronické dražby; (e)
podmínky, za kterých budou moci uchazeči
při dražbě podávat nabídky, a zejména minimální rozdíly, které budou
případně vyžadovány pro zvýšení nabídky; (f)
důležité informace týkající se používaného
elektronického zařízení a opatření a technických specifikací pro
připojení. PŘÍLOHA VIII
DEFINICE NĚKTERÝCH TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ Pro účely této směrnice se: 1. „technickými specifikacemi“
rozumí: (a)
v případě veřejných zakázek na
stavební práce veškeré technické požadavky obsažené zejména v zadávací
dokumentaci, které definují požadované vlastnosti materiálu, výrobku nebo
dodávky, aby byl splněn účel užívání zamýšlený veřejným
zadavatelem; tyto vlastnosti zahrnují úroveň vlivu na životní
prostředí a klima, uzpůsobení pro všechny požadavky (včetně
přístupnosti pro osoby s postižením) a posouzení shody, výkon, bezpečnost
nebo rozměry, včetně postupů zajištění kvality,
terminologie, symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení,
značení a štítkování, návodu k použití a výrobních postupů a metod
v jakékoli fázi životního cyklu stavby; tyto vlastnosti dále zahrnují
pravidla pro projekt a výpočet nákladů, testy, podmínky pro inspekci
a převzetí staveb, metody a způsoby konstrukce a všechny ostatní
technické podmínky, které je veřejný zadavatel schopen stanovit podle
obecných nebo odborných předpisů, pokud jde o dokončené stavby a
materiály nebo díly, které jsou jejich součástí; (b)
v případě veřejných zakázek na
dodávky nebo služby specifikace v dokumentu, které definují požadované
vlastnosti výrobku nebo služby, například úroveň kvality, úroveň
vlivu na životní prostředí a klima, uzpůsobení pro všechny požadavky
(včetně přístupnosti pro osoby s postižením) a posouzení shody,
výkon, užitné vlastnosti, bezpečnost nebo rozměry, včetně
požadavků týkajících se obchodního názvu výrobku, terminologie,
symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení, značení
a štítkování, návodu k použití, výrobních postupů a metod
v jakékoli fázi životního cyklu dodávky nebo služby a postupů
posuzování shody; 2. „normou“ rozumí technická
specifikace schválená uznaným normalizačním subjektem pro opakované nebo
průběžné používání, jejíž dodržování není povinné a která patří
do jedné z těchto kategorií: (a)
mezinárodní norma: norma schválená mezinárodní
normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti, (b)
evropská norma: norma schválená evropskou
normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti, (c)
vnitrostátní norma: norma schválená vnitrostátní
normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti. 3. „evropským technickým schválením“
rozumí příznivé technické hodnocení vhodnosti výrobku k použití pro
určitý účel, založené na splnění základních požadavků na
stavební práce prostřednictvím vlastních parametrů výrobku a
vymezených podmínek pro použití a využití. Evropské technické schválení vydává
schvalovací subjekt určený pro tento účel členským státem; 4. obecnými
technickými specifikacemi“ rozumí technické specifikace vypracované postupem uznávaným členskými státy nebo v souladu s články 9
a 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady [XXX] o evropské normalizaci [a
změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic
Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES,
2007/23/ES, 2009/105/ES a 2009/23/ES] a zveřejněné v Úředním
věstníku Evropské unie; 5. „technickými referencemi“ rozumí
výstup vytvořený evropskými normalizačními subjekty postupem
přizpůsobeným vývoji potřeb trhu, který není evropskou normou. PŘÍLOHA IX
HLAVNÍ POŽADAVKY NA ZVEŘEJŇOVÁNÍ 1.
Zveřejňování oznámení Oznámení uvedená v článcích 46, 47, 48, 75
a 79 musí být veřejnými zadavateli zaslána Úřadu pro publikace
Evropské unie a zveřejněna v souladu s těmito pravidly: Oznámení uvedená v článcích 46, 47, 48, 75
a 79 zveřejňuje Úřad pro publikace Evropské unie nebo
v případě oznámení předběžných informací na profilu
kupujícího v souladu s čl. 46 odst. 1 veřejný
zadavatel. Veřejní zadavatelé mohou tyto informace navíc
zveřejnit na internetu na „profilu kupujícího“, jak je uvedeno v bodu
2 písm. b). Úřad pro publikace Evropské unie vydá
veřejnému zadavateli potvrzení uvedené v čl. 49 odst. 5 druhém
pododstavci. 2.
Zveřejnění doplňujících nebo
dodatečných informací (a)
Veřejní zadavatelé zveřejní
specifikace a doplňující dokumenty v plném znění
na internetu. (b)
Profil kupujícího může obsahovat oznámení
předběžných informací podle čl. 46 odst. 1, informace o
aktuálních výzvách k podání nabídek, plánovaných nákupech, uzavřených
smlouvách, zrušených řízeních, jakož i jakékoli užitečné obecné
informace, např. kontaktní místo, telefonní a faxové číslo, poštovní
adresu a elektronickou adresu. 3.
Formát a postupy pro zasílání oznámení
elektronickými prostředky Formát a postupy pro zasílání oznámení
elektronickými prostředky stanovené Komisí jsou zpřístupněny na
internetové adrese „http://simap.europa.eu“. PŘÍLOHA X
Obsah výzVY k podání nabídek,
k ÚČASTI V dialogu nebo k potvrzení zájmu podle
článku 52 1.
Výzva k podání nabídek nebo k účasti
v dialogu podle článku 52 musí obsahovat alespoň: (a)
odkaz na zveřejněnou výzvu
k účasti v soutěži; (b)
lhůtu pro doručení nabídek, adresu, na
kterou mají být nabídky zaslány, a jazyk nebo jazyky, ve kterých mají být
vypracovány; (c)
v případě soutěžního dialogu adresu
a datum stanovené pro zahájení konzultací a používaný jazyk nebo jazyky; (d)
informace o případných souvisejících
dokumentech, které mají být přiloženy buď na doložení
ověřitelných prohlášení uchazeče v souladu s články 59 a 60
a případně s článkem 61 nebo pro doplnění informací
uvedených v těchto článcích a za podmínek stanovených v
článcích 59, 60 a 61; (e)
poměrnou váhu kritérií pro zadání zakázky nebo
v případě potřeby pořadí těchto kritérií sestupně
podle důležitosti, není-li tato informace uvedena v oznámení o zakázce,
výzvě k potvrzení zájmu, specifikacích nebo dokumentaci
soutěžního dialogu. V případě zakázek zadávaných
v rámci soutěžního dialogu nebo inovačního partnerství se
informace uvedené v písmenu b) neuvádějí ve výzvě k účasti v
dialogu nebo k vyjednávání, nýbrž ve výzvě k podání nabídky. 2.
Pokud je výzva k účasti v soutěži
učiněna prostřednictvím oznámení předběžných informací,
vyzvou veřejní zadavatelé před zahájením výběru
uchazečů nebo účastníků vyjednávání všechny zájemce, aby
potvrdili svůj zájem na základě podrobných informací o dotčené
zakázce. Tato výzva musí obsahovat alespoň následující
údaje: (a)
povahu a rozsah, včetně všech
opčních práv na dodatečné zakázky, a případně odhad doby, v
níž je možno tato opční práva na obnovení zakázek uplatnit; povahu a
rozsah a případně předpokládaná data zveřejnění
budoucích oznámení o zadávacím řízení na stavební práce, dodávky nebo
služby; (b)
druh řízení: omezené řízení nebo
výběrové řízení s vyjednáváním; (c)
pokud je to relevantní, datum začátku nebo
ukončení dodávání dodávek nebo provádění prací nebo služeb; (d)
adresu a lhůtu pro podání žádostí
o zadávací dokumentaci a jazyk nebo jazyky, ve kterých mají být
vypracovány; (e)
adresu subjektu, který zadává zakázku a poskytuje
nezbytné informace pro získání specifikací a ostatních dokumentů; (f)
ekonomické a technické podmínky, finanční
záruky a informace požadované od hospodářských subjektů; (g)
částku a způsob platby za získání
zadávací dokumentace; (h)
formu zakázky, která je předmětem výzvy k
podávání nabídek: koupě, leasing, nájem nebo koupě na splátky,
či jejich kombinace; a (i)
kritéria pro zadání zakázky a jejich váhy nebo v
případě potřeby jejich pořadí podle důležitosti, pokud
tyto informace nejsou uvedeny v oznámení předběžných informací, ve
specifikacích nebo ve výzvě k podání nabídky nebo k vyjednávání. PŘÍLOHA XI
SEZNAM MEZINÁRODNÍCH SOCIÁLNÍCH ÚMLUV A ÚMLUV V OBLASTI ŽIVOTNÍHO
PROSTŘEDÍ UVEDENÝCH V ČL. 54 ODST. 2, ČL. 55 ODST. 3 PÍSM. a) A
ČL. 69 ODST. 4 –
Úmluva č. 87 o svobodě sdružování a
ochraně práva organizovat se; –
Úmluva č. 98 o právu organizovat se a
kolektivně vyjednávat; –
Úmluva č. 29 o nucené nebo povinné práci; –
Úmluva č. 105 o odstranění nucené práce; –
Úmluva č. 138 o minimálním věku; –
Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání
a povolání); –
Úmluva č. 100 o rovnosti v odměňování; –
Úmluva č. 182 o nejhorších formách dětské
práce; –
Vídeňská úmluva na ochranu ozonové vrstvy a
její Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu; –
Basilejská úmluva o kontrole pohybu
nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich
zneškodňování (Basilejská úmluva); –
Stockholmská úmluva o perzistentních organických
znečišťujících látkách; –
Rotterdamská úmluva o postupu předchozího
souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v
mezinárodním obchodu (UNEP/FAO) (Rotterdamská úmluva), Rotterdam, 10. září
1998 a její tři regionální protokoly. PŘÍLOHA XII
REJSTŘÍKY[46] Příslušné profesní a obchodní
rejstříky a odpovídající prohlášení a osvědčení pro
každý členský stát jsou tyto: –
v Belgii „Registre du
Commerce“/„Handelsregister“ a v případě zakázek na služby
„Ordres professionels/Beroepsorden“; –
v Bulharsku
„Търговски
регистър“; –
v České republice „obchodní
rejstřík“; –
v Dánsku „Erhvervs-og Selskabsstyrelsen“; –
v Německu „Handelsregister“,
„Handwerksrolle“ a v případě zakázek na služby
„Vereinsregister“, „Partnerschaftsregister“ a „Mitgliedsverzeichnisse der
Berufskammern der Länder“, –
v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide
Keskus“; –
v Irsku může být hospodářský subjekt
vyzván k předložení osvědčení od „Registrar of Companies“
nebo „Registrar of Friendly Societies“, nebo pokud takové osvědčení
nemá, k předložení osvědčení, jež uvádí, že dotčená
osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi
v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod
určitým obchodním jménem; –
v Řecku „Μητρώο
Εργοληπτικών
Επιχειρήσεων —
MEΕΠ“ Ministerstva životního prostředí, územního plánování a
veřejných staveb (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε) ve
vztahu k zakázkám na stavební práce;
„Βιοτεχνικό ή
Εμπορικό ή
Βιομηχανικό
Επιμελητήριο“ a
„Μητρώο
Κατασκευαστών
Αμυντικού Υλικού“
v případě zakázek na dodávky; v případě
zakázek na služby může být poskytovatel služeb vyzván
k předložení notářsky ověřeného místopřísežného
prohlášení o výkonu dané profese; v případech stanovených
platnými vnitrostátními právními předpisy pro poskytování služeb
v oblasti výzkumu, jak uvádí příloha I, profesní rejstřík
„Μητρώο
Μελετητών“ a
„Μητρώο Γραφείων
Μελετών“; –
ve Španělsku „Registro Oficial de
Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“ ve vztahu
k zakázkám na stavební práce a služby a v případě
zakázek na dodávky „Registro Mercantil“ nebo v případě
fyzických osob nezapsaných v rejstříku, osvědčení
uvádějící, že daná osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává
danou profesi; –
ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a
„Répertoire des métiers“; –
v Itálii „Registro della Camera di commercio,
industria, agricoltura e artigianato“; v případě zakázek
na dodávky a služby také „Registro delle commissioni provinciali per
l'artigianato“ nebo, kromě uvedených rejstříků, „Consiglio
nazionale degli ordini professionali“ ve vztahu k zakázkám na služby; –
na Kypru může být hospodářský subjekt
vyzván k předložení osvědčení „Council for the Registration
and Audit of Civil Engineering and Building Contractors
(Συμβούλιο Εγγραφήςκαι
Ελέγχου
Εργοληπτών Οικοδομικών
και Τεχνικών
Έργων)“ v souladu s právními předpisy
v oblasti registrace a auditu dodavatelů služeb ve stavebnictví vzhledem
k zakázkám na stavební práce; v případě
zakázek na dodávky a služby může být dodavatel nebo poskytovatel
služeb vyzván k předložení osvědčení o zápisu
v rejstříku „Registrar of Companies and Official Receiver“
(Έφορος
Εταιρειών και
ΕπίσημοςΠαραλήπτης)
nebo v ostatních případech k předložení osvědčení
uvádějícího, že daná osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává
danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod
daným obchodním jménem; –
v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“;
–
v Litvě „Juridinių asmenų
registras“; –
v Lucembursku „Registre aux firmes“
a „Rôle de la Chambre des métiers“; –
v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni
vállalkozók jegyzői nyilvántartása“ a v případě
zakázek na služby „szakmai kamarák nyilvántartása“ nebo
v případě určitých činností osvědčení, že
dotčená osoba je oprávněna vykonávat danou obchodní činnost nebo
profesi, –
na Maltě obdrží hospodářský subjekt své
„numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru
tal-licenzja ta’ kummerc“, a pokud se jedná o partnerství nebo
společnost, příslušné registrační číslo vydané
finančním úřadem Malta Financial Services Authority; –
v Nizozemsku „Handelsregister“; –
v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“,
„Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“; –
v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“; –
v Portugalsku „Instituto da Construção e do
Imobiliário“ (INCI) ve vztahu k zakázkám na stavební práce;
„Registro Nacional das Pessoas Colectivas“ v případě zakázek
na dodávky a služby; –
v Rumunsku „Registrul Comerţului“; –
ve Slovinsku „Sodni register“ a „obrtni
register“; –
na Slovensku „Obchodný register“; –
ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“; –
ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller
föreningsregistren“; –
ve Spojeném království může být
hospodářský subjekt vyzván k předložení osvědčení od
„Registrar of companies“ uvádějícího, že založil společnost nebo je
zapsán v rejstříku, nebo pokud takové osvědčení nemá,
k předložení osvědčení uvádějícího, že dotčená
osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi na
určitém místě a pod určitým obchodním jménem. PŘÍLOHA XIII
OBSAH EVROPSKÉHO PASU PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY Evropský pas pro veřejné zakázky obsahuje
tyto údaje: (a)
identifikaci hospodářského subjektu; (b)
osvědčení, že hospodářský subjekt
nebyl odsouzen pravomocným rozsudkem z některého
z důvodů uvedených v čl. 55 odst. 1; (c)
osvědčení, že hospodářský subjekt
není předmětem insolvenčního nebo likvidačního řízení
podle čl. 55 odst. 3 písm. b); (d)
případně osvědčení
o zápisu v profesním nebo obchodním rejstříku dle
předpisů členského státu usazení podle čl. 56 odst. 2; (e)
případně osvědčení, že
hospodářský subjekt je držitelem určitého povolení nebo je
členem určité organizace ve smyslu čl. 56 odst. 2; (f)
údaj o době platnosti pasu, která není
kratší než 6 měsíců. Příloha XIV
Způsoby DOLOŽENÍ kritérií PRO VÝBĚR Část 1: Ekonomická
a finanční situace Ekonomickou a finanční situaci
hospodářského subjektu je možné doložit zpravidla jedním nebo více
z těchto dokladů: (a)
příslušnými výpisy z bank nebo
případně dokladem o pojištění odpovědnosti za škodu
způsobenou při výkonu povolání; (b)
předložením rozvah nebo výpisů z rozvah,
je-li zveřejnění rozvahy vyžadováno podle práva země, v níž je
hospodářský subjekt usazen; (c)
výkazem celkového obratu podniku a
případně obratu v oblasti, které se zakázka týká, za nejvýše tři
poslední účetní období, která jsou k dispozici, v závislosti na dni, kdy
byl podnik založen nebo kdy hospodářský subjekt zahájil podnikání, pokud
je informace o těchto obratech dostupná. Část 2: Technická způsobilost Doklady technické způsobilosti
hospodářského subjektu uvedené v článku 56: a) následující seznamy i) seznam stavebních prací provedených
maximálně za posledních pět let společně
s osvědčeními o uspokojivém provedení nejvýznamnějších
prací; veřejní zadavatelé mohou určit, že budou zohledněny
doklady o příslušných provedených pracích za dobu delší než
posledních pět let, pokud je to nezbytné pro zajištění
přiměřené úrovně hospodářské soutěže; ii) seznam hlavních uskutečněných
dodávek nebo hlavních služeb poskytnutých maximálně za poslední tři
roky s částkami, daty a jmény dotčených veřejných či
soukromých příjemců. Veřejní zadavatelé mohou určit, že
budou zohledněny doklady o příslušných uskutečněných
dodávkách nebo poskytnutých službách za dobu delší než poslední tři roky,
pokud je to nezbytné pro zajištění přiměřené úrovně
hospodářské soutěže; b) přehled zúčastněných
techniků nebo technických útvarů, které patří přímo podniku
hospodářského subjektu, či nikoli, a zvláště těch, které
jsou odpovědné za kontrolu kvality, a v případě veřejných
zakázek na stavební práce těch, které může zhotovitel povolat k
provedení stavby; c) popis technického zařízení a
opatření použitých hospodářským subjektem k zajištění kvality a
popis zařízení podniku pro studium a výzkum; d) jsou-li výrobky nebo služby, které
mají být dodány, složité nebo jsou-li výjimečně požadovány pro
zvláštní účel, kontrola výrobních kapacit dodavatele nebo technické
způsobilosti poskytovatele služeb a případně kontrola
prostředků pro studium a výzkum, které má k dispozici, a
opatření, která bude uplatňovat pro kontrolu kvality, provedená
veřejnými zadavateli nebo jejich jménem příslušným úředním
orgánem země, v níž je dodavatel nebo poskytovatel služeb usazen, se
souhlasem tohoto orgánu; e) osvědčení
o vzdělání a odborné kvalifikaci poskytovatele služeb nebo
zhotovitele nebo vedoucích pracovníků příslušného podniku; f) přehled o opatřeních
v oblasti environmentálního řízení, která hospodářský subjekt
bude moci uplatnit při plnění zakázky; g) výkaz průměrného
ročního počtu zaměstnanců poskytovatele služeb nebo
zhotovitele a počtu řídících pracovníků za poslední
tři roky; h) přehled nástrojů,
provozních a technických zařízení, jež má poskytovatel služeb nebo
zhotovitel k dispozici pro plnění zakázky; i) údaj o části zakázky, kterou
má hospodářský subjekt případně v úmyslu zadat
subdodavatelům; j) pokud jde o výrobky, které mají být
dodány: i) vzorky, popisy nebo fotografie, jejichž
pravost musí být ověřena, pokud o to veřejný zadavatel požádá; ii) osvědčení vydaná
úředními subjekty pro kontrolu kvality nebo uznanými agenturami
potvrzujícími shodu výrobků, která je jasně určena odkazy na
specifikace nebo normy. PŘÍLOHA XV
SEZNAM PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ EU UVEDENÝCH V ČL. 67 ODST. 3 Směrnice 2009/33/ES[47] PŘÍLOHA XVI
SLUŽBY UVEDENÉ V ČLÁNKU 74 Kód CPV || Popis 79611000-0 a od 85000000-9 do 85323000-9 (kromě 85321000-5 a 85322000-2) || Zdravotní a sociální péče 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80100000-5 do 80660000-8 (kromě 80533000-9, 80533100-0, 80533200-1); od 92000000-1 do 92700000-8 (kromě 92230000-2, 92231000-9, 92232000-6) || Administrativa výchovných zařízení, služeb zdravotní péče a kulturních služeb 75300000-9 || Povinné sociální zabezpečení 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 || Poskytování dávek 98000000-3 || Jiné služby pro veřejnost, sociální služby a služby jednotlivcům 98120000-0 || Služby poskytované odbory 98131000-0 || Služby náboženských organizací PŘÍLOHA XVII
SROVNÁVACÍ TABULKA[48] Tato směrnice || Směrnice 2004/18/ES || Článek 1 || || nové Čl. 2 bod 1 || Čl. 1 odst. 9 první pododstavec || = Čl. 2 bod 2 || Čl. 7 písm. a) || upraveno Čl. 2 bod 3 || || nové Čl. 2 bod 4 || || nové Čl. 2 bod 5 || || nové Čl. 2 bod 6 písm. a) první část || Čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. a) || = Čl. 2 bod 6 písm. a) druhá část || || nové Čl. 2 bod 6 písm. b) || Čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. b) || = Čl. 2 bod 6 písm. c) || Čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. c) || = Čl. 2 bod 7 || Čl. 1 odst. 2 písm. a) || = Čl. 2 bod 8 || Čl. 1 odst. 2 písm. b) první věta || pozměněno Čl. 2 bod 9 || Čl. 1 odst. 2 písm. b) druhá věta || = Čl. 2 bod 10 || Čl. 1 odst. 2 písm. c) || upraveno Čl. 2 bod 11 || Čl. 1 odst. 2 písm. d) || pozměněno Čl. 2 bod 12 || Čl. 1 odst. 8 druhý pododstavec || upraveno Čl. 2 bod 13 || Čl. 1 odst. 8 třetí pododstavec || upraveno Čl. 2 bod 14 || Čl. 1 odst. 8 třetí pododstavec || pozměněno Čl. 2 bod 15 || Čl. 23 odst. 1 || pozměněno Čl. 2 bod 16 || Čl. 1 odst. 10 || pozměněno Čl. 2 bod 17 || || nové Čl. 2 bod 18 || Čl. 1 odst. 10 || pozměněno Čl. 2 bod 19 || || nové Čl. 2 bod 20 || Čl. 1 odst. 12 || = Čl. 2 bod 21 || Čl. 1 odst. 13 || = Čl. 2 bod 22 || || nové Čl. 2 bod 23 || Čl. 1 odst. 11 písm. e) || = Čl. 3 odst. 1 první pododstavec || || nové Čl. 3 odst. 1 druhý pododstavec || Čl. 1 odst. 2 písm. d) || pozměněno Čl. 3 odst. 2 || || nové Článek 4 || Články 7 a 67 || pozměněno Čl. 5 odst. 1 || Čl. 9 odst. 1 || upraveno Čl. 5 odst. 2 || Čl. 9 odst. 3; čl. 9 odst. 7 druhý pododstavec || pozměněno Čl. 5 odst. 3 || Čl. 9 odst. 2 || pozměněno Čl. 5 odst. 4 || Čl. 9 odst. 9 || = Čl. 5 odst. 5 || || nové Čl. 5 odst. 6 || Čl. 9 odst. 4 || pozměněno Čl. 5 odst. 7 || Čl. 9 odst. 5 písm. a) první a druhý pododstavec || = Čl. 5 odst. 8 || Čl. 9 odst. 5 písm. b) první a druhý pododstavec || = Čl. 5 odst. 9 || Čl. 9 odst. 5 písm. a) třetí pododstavec Čl. 9 odst. 5 písm. b) třetí pododstavec || upraveno Čl. 5 odst. 10 || Čl. 9 odst. 7 || = Čl. 5 odst. 11 || Čl. 9 odst. 6 || = Čl. 5 odst. 12 || Čl. 9 odst. 8 písm. a) || = Čl. 5 odst. 13 || Čl. 9 odst. 8 písm. b) || = Článek 6 || Článek 78; čl. 79 odst. 2 písm. a) || upraveno Článek 7 || Článek 12 || pozměněno Čl. 8 první pododstavec || Článek 13 || pozměněno Čl. 8 druhý pododstavec || Čl. 1 odst. 15 || pozměněno Čl. 9 písm. a) || Čl. 15 písm. a) || upraveno Čl. 9 písm. b) || Čl. 15 písm. b) || = Čl. 9 písm. c) || Čl. 15 písm. c) || = Čl. 9 písm. d) || || nové Čl. 10 písm. a) || Čl. 16 písm. a) || = Čl. 10 písm. b) || Čl. 16 písm. b) || upraveno Čl. 10 písm. c) || Čl. 16 písm. c) || = Čl. 10 písm. d) || Čl. 16 písm. d) || pozměněno Čl. 10 písm. e) || Čl. 16 písm. e) || = Čl. 10 písm. f) || || nové Článek 11 || || nové Článek 12 || Článek 8 || upraveno Čl. 13 odst. 1 || Čl. 16 písm. f) || upraveno Čl. 13, par 2. || Čl. 79 odst. 2 písm. f) || upraveno Článek 14 || Článek 10 || pozměněno Článek 15 || Článek 2 || pozměněno Čl. 16 odst. 1 || Čl. 4 odst. 1 || upraveno Čl. 16 odst. 2 || Čl. 4 odst. 2 || pozměněno Článek 17 || Článek 19 || pozměněno Čl. 18 odst. 1 || Článek 6 || upraveno Čl. 18 odst. 2 || || nové Čl. 19 odst. 1 || Čl. 42 odst. 1; čl. 71 odst. 1 || pozměněno Čl. 19 odst. 2 || Čl. 42 odst. 2 a 3; čl. 71 odst. 1 || upraveno Čl. 19 odst. 3 první pododstavec || Čl. 42 odst. 4; čl. 71 odst. 1 || pozměněno Čl. 19 odst. 3 druhý pododstavec || Čl. 79 odst. 2 písm. g) || = Čl. 19 odst. 3 třetí pododstavec || || nové Čl. 19 odst. 4 || || nové Čl. 19 odst. 5 || Čl. 42 odst. 5; čl. 71 odst. 3 || pozměněno Čl. 19 odst. 6 || Čl. 42 odst. 6 || upraveno Čl. 19 odst. 7 || || nové Čl. 20 odst. 1 || Čl. 1 odst. 14 || upraveno Čl. 20 odst. 2 || Čl. 79 odst. 2 písm. e) a f) || upraveno Článek 21 || || nové Článek 22 || || nové Čl. 23 odst. 1 || Článek 5 || pozměněno Čl. 23 odst. 2 || || nové Článek 24 || Článek 28; čl. 30 odst. 1 || pozměněno Čl. 25 odst. 1 || Čl. 38 odst. 2; čl. 1 odst. 11 písm. a) || pozměněno Čl. 25 odst. 2 || Čl. 38 odst. 4 || pozměněno Čl. 25 odst. 3 || [viz čl. 38 odst. 8] || nové Čl. 25 odst. 4 || || nové Čl. 26 odst. 1 || Čl. 38 odst. 3; čl. 1 odst. 11 písm. b) || pozměněno Čl. 26 odst. 2 || Čl. 38 odst. 3 || pozměněno Čl. 26 odst. 3 || Čl. 38 odst. 4 || pozměněno Čl. 26 odst. 4 || || nové Čl. 26 odst. 5 || || nové Čl. 26 odst. 6 || Čl. 38 odst. 8 || pozměněno Čl. 27 odst. 1 || || nové Čl. 27 odst. 2 || Čl. 1 odst. 11 písm. d) || pozměněno Čl. 27 odst. 3 || Čl. 30 odst. 2 || pozměněno Čl. 27 odst. 4 || Čl. 30 odst. 3 || pozměněno Čl. 27 odst. 5 || Čl. 30 odst. 4 || upraveno Čl. 27 odst. 6 || Čl. 30 odst. 2 || pozměněno Čl. 28 odst. 1 || Čl. 38 odst. 3; čl. 1 odst. 11 písm. c) || pozměněno Čl. 28 odst. 2 || Čl. 29 odst. 2; čl. 29 odst. 7 || upraveno Čl. 28 odst. 3 || Čl. 29 odst. 3; čl. 1 odst. 11 písm. c) || pozměněno Čl. 28 odst. 4 || Čl. 29 odst. 4 || upraveno Čl. 28 odst. 5 || Čl. 29 odst. 5 || upraveno Čl. 28 odst. 6 || Čl. 29 odst. 6 || pozměněno Čl. 28 odst. 7 || Čl. 29 odst. 7 || pozměněno Čl. 28 odst. 8 || Čl. 29 odst. 8 || = Článek 29 || || nové Čl. 30 odst. 1 || Čl. 31 první věta || pozměněno Čl. 30 odst. 2 první pododstavec písm. a) || Čl. 31 bod 1 písm. a) || pozměněno Čl. 30 odst. 2 první pododstavec písm. b) || Čl. 31 bod 1 písm. b) || pozměněno Čl. 30 odst. 2 první pododstavec písm. c) || Čl. 31 bod 1 písm. b) || pozměněno Čl. 30 odst. 2 první pododstavec písm. d) || Čl. 31 bod 1 písm. c) || upraveno Čl. 30 odst. 2 druhý až čtvrtý pododstavec || || nové Čl. 30 odst. 3 písm. a) || Čl. 31 bod 2 písm. a) || = Čl. 30 odst. 3 písm. b) || Čl. 31 bod 2 písm. b) || = Čl. 30 odst. 3 písm. c) || Čl. 31 bod 2 písm. c) || pozměněno Čl. 30 odst. 3 písm. d) || Čl. 31 bod 2 písm. d) || upraveno Čl. 30 odst. 4 || Čl. 31 bod 3 || upraveno Čl. 30 odst. 5 || Čl. 31 bod 4 písm. b) || upraveno Čl. 31 odst. 1 || Čl. 32 odst. 1; čl. 1 odst. 5 || pozměněno Čl. 31 odst. 2 || Čl. 32 odst. 2 || upraveno Čl. 31 odst. 3 || Čl. 32 odst. 3 || = Čl. 31 odst. 4 || Čl. 32 odst. 4 || upraveno Čl. 31 odst. 5 || Čl. 32 odst. 4 || upraveno Čl. 32 odst. 1 || Čl. 33 odst. 1; čl. 1 odst. 6 || pozměněno Čl. 32 odst. 2 || Čl. 33 odst. 2 || pozměněno Čl. 32 odst. 3 || Čl. 33 odst. 3 || upraveno Čl. 32 odst. 4 || Čl. 33 odst. 4 || pozměněno Čl. 32 odst. 5 || Čl. 33 odst. 6 || pozměněno Čl. 32 odst. 6 || || nové Čl. 32 odst. 7 || Čl. 33 odst. 7 třetí pododstavec || = Čl. 33 odst. 1 || Čl. 54 odst. 1; čl. 1 odst. 7 || pozměněno Čl. 33 odst. 2 || Čl. 54 odst. 2 || upraveno Čl. 33 odst. 3 || Čl. 54 odst. 2 třetí pododstavec || upraveno Čl. 33 odst. 4 || Čl. 54 odst. 3 || upraveno Čl. 33 odst. 5 || Čl. 54 odst. 4 || upraveno Čl. 33 odst. 6 || Čl. 54 odst. 5 || upraveno Čl. 33 odst. 7 || Čl. 54 odst. 6 || = Čl. 33 odst. 8 || Čl. 54 odst. 7 || upraveno Čl. 33 odst. 9 || Čl. 54 odst. 8 první pododstavec || = Článek 34 || || nové Čl. 35 odst. 1 || Čl. 11 odst. 1 || pozměněno Čl. 35 odst. 2 || || nové Čl. 35 odst. 3 || Čl. 11 odst. 2 || pozměněno Čl. 35 odst. 4 || || nové Čl. 35 odst. 5 || Čl. 11 odst. 2 || pozměněno Čl. 35 odst. 6 || || nové Článek 36 || || nové Článek 37 || || nové Článek 38 || || nové Čl. 39 odst. 1 || 8. bod odůvodnění || pozměněno Čl. 39 odst. 2 || || nové Čl. 40 odst. 1 || Čl. 23 odst. 1 || pozměněno Čl. 40 odst. 2 || Čl. 23 odst. 2 || upraveno Čl. 40 odst. 3 || Čl. 23 odst. 3 || upraveno Čl. 40 odst. 4 || Čl. 23 odst. 8 || = Čl. 40 odst. 5 || Čl. 23 odst. 4 || upraveno Čl. 40 odst. 6 || Čl. 23 odst. 5 || pozměněno Čl. 41 odst. 1 || Čl. 23 odst. 6 || pozměněno Čl. 41 odst. 2 || Čl. 23 odst. 6 || upraveno Čl. 41 odst. 3 || || nové Čl. 42 odst. 1 || Čl. 23 odst. 4, 5, 6, 7 || pozměněno Čl. 42 odst. 2 || Čl. 23 odst. 4, 5, 6 || pozměněno Čl. 42 odst. 3 || Čl. 23 odst. 7 || upraveno Čl. 42 odst. 4 || || nové Čl. 43 odst. 1 || Čl. 24 odst. 1 a 2 || pozměněno Čl. 43 odst. 2 || Čl. 24 odst. 3 || upraveno Čl. 43 odst. 3 || Čl. 24 odst. 4 || upraveno Článek 44 || || nové Čl. 45 odst. 1 || Čl. 38 odst. 1 || upraveno Čl. 45 odst. 2 || Čl. 38 odst. 7 || pozměněno Čl. 46 odst. 1 || Čl. 35 odst. 1 || upraveno Čl. 46 odst. 2 || || nové Článek 47 || Čl. 35 odst. 2; čl. 36 odst. 1 || upraveno Článek 48 || Čl. 35 odst. 4 || pozměněno Čl. 49 odst. 1 || Čl. 36 odst. 1; čl. 79 odst. 1 písm. a) || pozměněno Čl. 49 odst. 2 || Čl. 36 odst. 2, 3 a odst. 4 druhý pododstavec || pozměněno Čl. 49 odst. 3 || Čl. 36 odst. 4 || upraveno Čl. 49 odst. 4 || || nové Čl. 49 odst. 5 || Čl. 36 odst. 7 a 8 || Pozměněno Čl. 49 odst. 6 || Článek 37 || pozměněno Čl. 50 odst. 1 || Čl. 36 odst. 5 první pododstavec || pozměněno Čl. 50 odst. 2 a 3 || Čl. 36 odst. 5 druhý a třetí pododstavec || upraveno Článek 51 || Čl. 38 odst. 6; čl. 39 odst. 2 || pozměněno Článek 52 || Čl. 40 odst. 1, 2 || upraveno Čl. 53 odst. 1 || Čl. 41 odst. 1 || upraveno Čl. 53 odst. 2 || Čl. 41 odst. 2 || upraveno Čl. 53 odst. 3 || Čl. 41 odst. 3 || = Čl. 54 odst. 1 || Čl. 44 odst. 1 || upraveno Čl. 54 odst. 2 || || nové Čl. 54 odst. 3 || || nové Čl. 54 odst. 4 || || nové Čl. 55 odst. 1, || Čl. 45 odst. 1 || pozměněno Čl. 55 odst. 2 || Čl. 45 odst. 2 písm. e) a f) || pozměněno Čl. 55 odst. 3 || Čl. 45 odst. 2 || pozměněno Čl. 55 odst. 4 || || nové Čl. 55 odst. 5 a 6 || Čl. 45 odst. 4 || pozměněno Čl. 56 odst. 1 || Čl. 44 odst. 1 a 2 || pozměněno Čl. 56 odst. 2 || Článek 46 || upraveno Čl. 56 odst. 3 || Článek 47 || pozměněno Čl. 56 odst. 4 || Článek 48 || pozměněno Čl. 56 odst. 5 || Čl. 44 odst. 2 || upraveno Článek 57 || || nové Článek 58 || || nové Článek 59 || || nové Čl. 60 odst. 1 || Čl. 45 odst. 3 || upraveno Čl. 60 odst. 2 || Článek 47 || upraveno Čl. 60 odst. 3 || Článek 48 || upraveno Čl. 60 odst. 4 || || nové Čl. 61 odst. 1 || Článek 49 || pozměněno Čl. 61 odst. 2 || Článek 50 || pozměněno Čl. 61 odst. 3 || || nové Čl. 62 odst. 1 || Čl. 47 odst. 2, 3; čl. 48 odst. 3 a 4 || upraveno Čl. 62 odst. 2 || || nové Čl. 63 odst. 1 || Čl. 52 odst. 1; čl. 52 odst. 7 || upraveno Čl. 63 odst. 2 první pododstavec || Čl. 52 odst. 1 druhý pododstavec || pozměněno Čl. 63 odst. 2 druhý pododstavec || Čl. 52 odst. 1 třetí pododstavec || = Čl. 63 odst. 3 || Čl. 52 odst. 2 || = Čl. 63 odst. 4 || Čl. 52 odst. 3 || pozměněno Čl. 63 odst. 5 první pododstavec || Čl. 52 odst. 4 první pododstavec || upraveno Čl. 63 odst. 5 druhý pododstavec || Čl. 52 odst. 4 druhý pododstavec || = Čl. 63 odst. 6 první pododstavec || Čl. 52 odst. 5 první pododstavec || upraveno Čl. 63 odst. 6 druhý pododstavec || Čl. 52 odst. 6 || = Čl. 63 odst. 7 || Čl. 52 odst. 5 druhý pododstavec || = Čl. 63 odst. 8 první pododstavec || Čl. 52 odst. 8 || = Čl. 63 odst. 8 druhý pododstavec || || nové Článek 64 || Čl. 44 odst. 3 || upraveno Článek 65 || Čl. 44 odst. 4 || = Čl. 66 odst. 1 || Čl. 53 odst. 1 || pozměněno Čl. 66 odst. 2 || Čl. 53 odst. 1 písm. a) || pozměněno Čl. 66 odst. 3 || || nové Čl. 66 odst. 4 || 1. bod odůvodnění; 46. bod odůvodnění třetí pododstavec || pozměněno Čl. 66 odst. 5 || Čl. 53 odst. 2 || pozměněno Článek 67 || || nové Článek 68 || || nové Čl. 69 odst. 1 || Čl. 55 odst. 1 || pozměněno Čl. 69 odst. 2 || Čl. 55 odst. 1 || upraveno Čl. 69 odst. 3 písm. a) || Čl. 55 písm. a) || = Čl. 69 odst. 3 písm. b) || Čl. 55 písm. b) || = Čl. 69 odst. 3 písm. c) || Čl. 55 písm. c) || = Čl. 69 odst. 3 písm. d) || Čl. 55 písm. d) || pozměněno Čl. 69 odst. 3 písm. e) || Čl. 55 písm. e) || = Čl. 69 odst. 4 první pododstavec || Čl. 55 odst. 2 || pozměněno Čl. 69 odst. 4 druhý pododstavec || || nové Čl. 69 odst. 5 || Čl. 55 odst. 3 || upraveno Čl. 69 odst. 6 || || nové Článek 70 || Článek 26 || pozměněno Čl. 71 odst. 1 || Čl. 25 první pododstavec || = Čl. 71 odst. 2 || || nové Čl. 71 odst. 3 || Čl. 25 druhý pododstavec || upraveno Čl. 72 odst. 1 až 4, 5 || || nové Čl. 72 odst. 6 || Čl. 31 odst. 4 písm. a) || pozměněno Čl. 72 odst. 7 || || nové Článek 73 || || nové Článek 74 || || nové Článek 75 || || nové Článek 76 || || nové Článek 77 || Článek 66 || = Článek 78 || Článek 67 || upraveno Čl. 79 odst. 1 a 2 || Článek 69 || upraveno Čl. 79 odst. 3 || Článek 70; čl. 79 odst. 1 písm. a) || upraveno Čl. 80 odst. 1 || || nové Čl. 80 odst. 2 || Článek 72 || = Článek 81 || Článek 73 || = Článek 82 || Článek 74 || = Článek 83 || Čl. 81 první pododstavec || upraveno Čl. 84 odst. 1 || Čl. 81 druhý pododstavec || pozměněno Čl. 84 odst. 2 až 8 || || nové Článek 85 || Článek 43 || pozměněno Čl. 86 odst. 1 || Článek 75 || upraveno Čl. 86 odst. 2 || Článek 76 || pozměněno Čl. 86 odst. 3 || || nové Čl. 86 odst. 4 || || nové Čl. 86 odst. 5 || Čl. 79 odst. 1 písm. a) || upraveno Článek 87 || || nové Článek 88 || || nové Článek 89 || Čl. 77 odst. 3 a 4 || pozměněno Článek 90 || Čl. 77 odst. 5 || pozměněno Článek 91 || Čl. 77 odst. 1 a 2 || upraveno Článek 92 || Článek 80 || upraveno Článek 93 || Článek 82 || upraveno Článek 94 || || nové Článek 95 || Článek 83 || pozměněno Článek 96 || Článek 84 || = Příloha I || Příloha IV || = Příloha II || Příloha I || =; kromě první věty (pozměněno) Příloha III || Příloha V || = Příloha IV písm. a) až (g) || Příloha X písm. b) až h) || = Příloha IV písm. h) || || nové Příloha V || || nové Příloha VI || Příloha VII || pozměněno Příloha VII || Čl. 54 odst. 3 písm. a) až f) || = Příloha VIII || Příloha VI || upraveno (kromě bodu 4, pozměněno) Příloha IX || Příloha VIII || upraveno Příloha X odst. 1 || Čl. 40 odst. 5 || upraveno Příloha X odst. 2 || || nové Příloha XI || || nové Příloha XII || Příloha IX || upraveno Příloha XIII || || nové Příloha XIV část 1 || Čl. 47 odst. 1 || = Příloha XIV část 2 || Čl. 48 odst. 2 || =; pozměněno v písmenech a), e) a f) Příloha XV || || nové Příloha XVI || Příloha II || pozměněno Příloha XVII || Příloha XII || pozměněno [1] Směrnice 2004/17/ES ze dne 31. března 2004
o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími
v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních
služeb, Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1. [2] Směrnice 2004/18/ES ze dne 31. března 2004
o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební
práce, dodávky a služby, Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. [3] Směrnice 2009/81/ES ze dne 13. července 2009
o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební
práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o
změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES, Úř. věst.
L 216, 20.8.2009, s. 76. [4] Směrnice 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o
koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného
řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební
práce, Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33. [5] KOM(2011)
15 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0015:FIN:CS:PDF [6] http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2011/public_procurement/synthesis_document_en.pdf [7] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/modernising_rules/conferences/index_en.htm [8] Pracovní dokument útvarů Komise SEK(2008) 2193. [9] Úř. věst. C … . [10] Úř. věst. C … . [11] Úř. věst. C … . [12] KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3.3.2010. [13] Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1. [14] Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. [15] Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 1. [16] SEK(2011) 853 v konečném znění, 27.6.2011. [17] SPC/2010/10/8 v konečném znění, 6.10.2010. [18] ... [19] Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 1. [20] Úř. věst. L 120, 15.5.2009,
s. 5. [21] Úř. věst. L 39, 13.2.2008,
s. 1. [22] Úř. věst. L 18, 21.1.1997. s. 1. [23] Úř. věst. L 18, 21.1.1997,
s. 1. [24] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [25] Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1. [26] Úř. věst. L 217, 20.8.2009, s. 76. [27] Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1. [28] Úř. věst. L 13, 19.1.2000,
s. 12. [29] Úř. věst. L 274, 20.10.2009,
s. 36. [30] Úř. věst. L 53, 26.2.2011,
s. 66. [31] Úř. věst. L 340, 16.12.2002,
s. 1. [32] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19. [33] Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33. [34] Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 30. [35] Úř. věst. L 300, 11.11.2008, s. 42. [36] Úř. věst. C 195, 25.6.1997, s. 1.
[37] Úř. věst. L 192, 31.7.2003, s. 54. [38] Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 48. [39] Úř. věst. L 164, 22.6.2002, s. 3. [40] Úř. věst. L 166, 28.6.1991, s. 77.
[41] Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 1.
[42] Úř. věst. L 281, 23.11.1995,
s. 31. [43] Úř. věst. L 201, 31.7.2002,
s. 37. [44] Úř. věst. L […]. [45] Úř. věst. L 185, 16.8.1971,
s. 15. [46] Pro účely čl. 56 odst. 2 se „profesními nebo
obchodními rejstříky“ rozumí rejstříky uvedené v této příloze, a
pokud byly provedeny změny na vnitrostátní úrovni, rejstříky, které
je nahradily. [47] Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5. [48] „Upraveno“ znamená, že se změnilo znění, avšak
zůstal zachován význam zrušené směrnice. „Pozměněno“
vyjadřuje změnu významu ustanovení zrušené směrnice.