EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011AB0017
Opinion of the European Central Bank of 3 March 2011 on a proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on short selling and certain aspects of credit default swaps (CON/2011/17)
Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 3. března 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o krátkém prodeji a některých aspektech swapů úvěrového selhání (CON/2011/17)
Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 3. března 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o krátkém prodeji a některých aspektech swapů úvěrového selhání (CON/2011/17)
Úř. věst. C 91, 23.3.2011, p. 1–11
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
23.3.2011 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 91/1 |
STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 3. března 2011
k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o krátkém prodeji a některých aspektech swapů úvěrového selhání
(CON/2011/17)
2011/C 91/01
Úvod a právní základ
Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 13. října 2010 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o krátkém prodeji a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1) (dále jen „navrhované nařízení“).
Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která mají vliv na příspěvek Evropského systému centrálních bank (ESCB) k řádnému provádění opatření v oblasti stability finančního systému ve smyslu čl. 127 odst. 5 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.
Všeobecné připomínky
1. |
ECB podporuje hlavní záměr navrhovaného nařízení, kterým je zavedení regulačního rámce Unie pro krátký prodej a jemu rovnocenné postupy založené na použití swapů úvěrového selhání (CDS). ECB si všímá, že do navrhovaného nařízení byla zapracována řada doporučení, kterými Eurosystém přispěl k veřejné konzultaci týkající se krátkého prodeje pořádané Komisí v roce 2010 (2). Eurosystém v uvedeném příspěvku uznal, že v normálních tržních podmínkách může krátký prodej přispívat k efektivní tvorbě cen obchodovaných nástrojů a zachování tržní likvidity; poukázal však zároveň na obavu z rizik, která jsou s krátkým prodejem spojena, jako například riziko narušeného vývoje na trhu, zneužívání trhu a selhání při vypořádání (3). ECB obecně podporuje regulační režim Unie, který má reagovat na tyto obavy a který zahrnuje navrhované nařízení a změny směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (4), které jsou v současné době předmětem posouzení (5). Takový jednotný režim Unie je nezbytný k integraci finančního trhu v Unii a současně zajišťuje konvergenci s pravidly přijatými v jiných významných finančních centrech, jako např. ve Spojených státech (6). Ke změnám směrnice 2003/6/ES se ECB podrobně vyjádří, až bude k příslušnému návrhu konzultována. |
2. |
V souladu s příspěvkem Eurosystému z roku 2010 (7) ECB vítá: a) režim transparentnosti pro krátký prodej akcií, který sleduje dvoustupňový model původně doporučený Výborem evropských regulátorů trhů s cennými papíry (8), a b) povinné oznamování významných čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech vydaných v Unii a jim rovnocenných nekrytých pozic ve swapech úvěrového selhání příslušným orgánům (9). ECB podporuje zavedení požadavků, které reagují na riziko selhání při vypořádání způsobené nekrytým krátkým prodejem (10), podle nichž fyzická či právnická osoba nesmí provést krátký prodej, pokud si nevypůjčila dané akcie nebo státní dluhové nástroje, neuzavřela dohodu o jejich vypůjčení anebo neuzavřela jiné ujednání s třetí stranou, v rámci kterého tato třetí strana potvrdila, že dané akcie či státní dluhové nástroje budou této fyzické či právnické osobě k dispozici k zapůjčení v době vypořádání. Dále ECB vítá návrhy, podle nichž: a) má být příslušným orgánům svěřena harmonizovaná pravomoc, aby ve výjimečných situacích dočasně omezily krátký prodej a transakce s CDS, jejíž výkon má koordinovat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (orgán ESMA) (11), a b) samotný orgán ESMA má mít zvláštní intervenční pravomoci v případě ohrožení řádného fungování a integrity finančního systému v Unii (12). |
3. |
ECB poznamenává, že zpřísnění požadavků na plnění informační povinnosti ve vztahu k různým typům aktiv a vykazujících subjektů sleduje několik unijních regulačních iniciativ, včetně návrhu nařízení o zúčtování prostřednictvím ústředních protistran a registrech obchodních údajů (13), stejně jako revize směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů („MIFID“) (14). ECB tento obecný směr podporuje s tím, že je třeba věnovat náležitou pozornost zajištění vzájemné konzistentnosti předpisů a zabránit vzniku přesahů či mezer v právní úpravě. Eurosystém má v této oblasti významný zájem, který vyplývá z jeho úkolů v oblasti statistiky a finanční stability, a bude proto sledovat postup těchto prací ve spolupráci s Komisí. |
Konkrétní připomínky
Oblast působnosti
4. |
ECB doporučuje (15), aby státní dluhové nástroje, na které se má navrhované nařízení vztahovat, byly vymezeny jako nástroje vydávané nebo zajištěné subjekty, jež náleží do veřejného sektoru členského státu nebo Unie, přičemž termín „veřejný sektor“ se bude vykládat v souladu s definicí, kterou již upravuje sekundární právo Unie (16). Využití této legislativní techniky zabrání riziku neúmyslného opomenutí určitých subjektů a současně zajistí, že dluhové nástroje vydávané centrálními bankami ESCB v rámci provádění měnové politiky nebudou klasifikovány jako státní dluhové nástroje, což by odporovalo zákazu financování veřejného sektoru centrálními bankami vyjádřenému v článku 123 Smlouvy. |
5. |
Na určité vymezené činnosti tvorby trhu a operace na primárním trhu se vztahuje výjimka z režimu transparentnosti a regulačních zásahů, jak ho navrhované nařízení upravuje (17). Tato výjimka je odůvodněná mimo jiné vzhledem k tomu, že hladké provádění činností tvorby trhu má zásadní význam pro to, aby řada tříd aktiv, včetně dluhových nástrojů vydávaných subjekty veřejného sektoru členských států, zůstala likvidní a využitelná jako zajištění při měnově-politických operacích centrální banky. Na druhé straně je však třeba zabránit možnému zneužívání výjimky pro tvorbu trhu, zejména zajistit, aby z ní tvůrce trhu nemohl mít prospěch při vlastním obchodování (18). ECB doporučuje (19), aby byla Komisi svěřena pravomoc přijmout na základě návrhu orgánu ESMA příslušné technické normy, které by vhodně zohledňovaly shora uvedené úvahy. Takové technické normy by například mohly upravovat: a) podrobné rysy činností tvorby trhu, na které se tato výjimka vztahuje, b) postupy při oznamování činností tvorby trhu příslušným orgánům a c) struktury portfolií a účtovací postupy, které jsou tvůrci trhu povinni používat, aby byla jasně identifikována povaha obchodu buď jako tvorba trhu nebo jako jiný typ obchodu a vyloučena možnost přeúčtování obchodů bez oznámení příslušnému orgánu. |
6. |
Další výjimka z regulačního režimu zaváděného navrhovaným nařízením se týká činností v souvislosti s prováděním stabilizace cen při nabízení cenných papírů po omezenou dobu, jestliže se dostanou pod prodejní tlak (20). Jak se poznamenává v příspěvku Eurosystému z roku 2010 (21), ECB sdílí názor Komise, že stabilizační programy, stejně jako tvorba trhu, představují legitimní činnosti, které jsou důležité pro řádné fungování primárních trhů (22). ECB vítá skutečnost, že je výjimka vztahující se ke stabilizačním opatřením v kontextu režimu krátkého prodeje v navrhovaném nařízení vymezena odkazem na definici použitou v rámci unijního režimu prevence zneužívání trhu (23). ECB současně doporučuje (24), aby byla na Komisi přenesena pravomoc přijmout na základě návrhu orgánu ESMA prováděcí technické normy, které by zajistily jednotné uplatňování výjimky pro stabilizační opatření v rámci režimu krátkého prodeje. Takové technické normy by doplňovaly technické normy přijaté ve vztahu k výjimce pro stabilizační opatření v rámci režimu prevence zneužívání trhu (25). Je žádoucí, aby existovaly dva samostatné soubory prováděcích technických norem, které by zohledňovaly specifické rysy obou situací; je to také věc vhodné legislativní techniky. |
Normy pro oznamování a zveřejňování informací
7. |
Na Komisi se v navrhovaném nařízení přenáší pravomoc přijmout na základě návrhu orgánu ESMA: a) regulační technické normy, které stanoví podrobnosti o informacích poskytovaných příslušným orgánům ohledně čistých krátkých pozic přesahujících určenou prahovou hodnotu, která zakládá informační povinnost (26) a b) prováděcí technické normy, které stanoví prostředky, jimiž mohou být zveřejňovány informace ohledně čistých krátkých pozic přesahujících určenou prahovou hodnotu, která zakládá povinnost zveřejnění (27). ECB doporučuje (28), aby bylo legislativní přenesení pravomoci na Komisi upřesněno v tom smyslu, že formáty, které mají být v těchto případech používány pro účely oznamování a zveřejňování informací, musí umožňovat včasnou konsolidaci a hodnocení pozic krátkého prodeje, které se dotýkají určitých emitentů, v rámci celé Unie. Konzistentnost formátů pro poskytování informací bude mít zásadní význam pro zajištění účinné reakce na možná narušení trhu ze strany orgánu ESMA a příslušných vnitrostátních orgánů, stejně jako ESCB a ESRB ve vztahu k jejich příslušným pravomocem. |
8. |
Pokud jde o specifickou otázku povinnosti subjektů, které se účastní krátkého prodeje, zveřejňovat údaje (29), ECB vychází z toho, že podle navrhovaného nařízení se zveřejňování informací těmito subjekty bude uskutečňovat prostřednictvím úředně určených mechanismů centrálního ukládání regulovaných informací, které byly zavedeny v rámci unijního režimu transparentnosti v oblasti cenných papírů (30). ECB v zásadě podporuje tento způsob zveřejňování informací, současně však doporučuje (31), aby byl založen na interaktivním poskytování informací za použití standardních datových formátů, které by umožňovaly účinnou konsolidaci a pružný přístup k informacím v rámci celé Unie na integrovaném základě. Veškeré zveřejňované informace by například mohly být dostupné prostřednictvím orgánu ESMA na základě centralizovaného přístupu k úředně určeným mechanismům. Takový postup by zohledňoval jak přeshraniční dopad rizik, která vznikají z krátkého prodeje, tak koordinační úlohu orgánu ESMA, jak ji upravuje navrhované nařízení. |
Sdílení informací
9.1 |
Navrhované nařízení zavádí pravidla pro sdílení informací o čistých krátkých pozicích, které se oznamují příslušným vnitrostátním orgánům, mezi těmito příslušnými orgány a orgánem ESMA. V této souvislosti ECB předkládá následující doporučení (32). |
9.2 |
Zaprvé, je přinejmenším nezbytné, aby byl navrhovaný způsob sdílení informací mezi příslušnými orgány a orgánem ESMA účinnější – orgán ESMA by zejména měl mít možnost v případech, kdy to je nezbytné pro účinné plnění jeho úkolů, požadovat, aby mu byly poskytnuty informace v reálném čase. Z dlouhodobějšího hlediska by orgán ESMA měl získat automatický přístup ke všem informacím, které byly poskytnuty podle navrhovaného nařízení. ECB proto doporučuje, aby orgán ESMA zahájil práce směřující k vytvoření centralizovaných mechanismů Unie pro shromažďování informací, které by používaly společný identifikátor vykazujících subjektů a minimální společnou taxonomii. Takové mechanismy by měly umožňovat pružný přístup k informacím v reálném čase pro účely tvorby politiky při současném zachování důvěrnosti získaných údajů. ECB se domnívá, že vytvoření takových centralizovaných mechanismů by umožnilo překonat omezení spojená s používáním nekoordinovaných souborů mikrodat a využívat informace shromážděné na základě navrhovaného nařízení ve spojení s dalšími dostupnými soubory údajů a tím snížit administrativní zátěž kladenou na vykazující subjekty a veřejné orgány (33). |
9.3 |
Zadruhé, navrhované nařízení by také mělo výslovně upravovat sdílení informací mezi orgánem ESMA a centrálními bankami ESCB, které by usnadnilo plnění úkolů ESCB v oblasti shromažďování statistických informací (34) a sledování a vyhodnocování finanční stability (35). |
9.4 |
Zatřetí, navrhované nařízení by rovněž mělo upravovat sdílení informací mezi orgánem ESMA a ESRB s cílem usnadnit ESRB shromažďování informací pro účely plnění jejích úkolů a identifikovat systémová rizika, která mohou vznikat v důsledku vývoje v rámci finančního systému, a stanovovat pořadí jejich důležitosti (36). |
Intervenční pravomoci
10. |
Navrhované nařízení upravuje možnost, aby orgán ESMA konzultoval ESRB, pokud jde o opatření ukládaná v mimořádných situacích orgánem ESMA v reakci na negativní účinky krátkého prodeje (37). ECB doporučuje (38), aby měl orgán ESMA právo konzultovat ESRB v případech, kdy je informován o přijetí opatření příslušnými vnitrostátními orgány. V nařízení by mohly být stanoveny přiměřené lhůty, které by zajišťovaly včasné uskutečnění konzultací (39). ECB poznamenává, že konzultování ESRB, pokud jde o intervenční opatření v rámci unijního režimu krátkého prodeje, umožní do zamýšlených intervencí vhodně zapojit makroobezřetnostní hlediska. Navíc evropské orgány dohledu včetně orgánu ESMA musí úzce spolupracovat s ESRB a pravidelně a včas jí poskytovat veškeré informace, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů (40), a ESRB na druhé straně může požadovat dodatečné informace od evropských orgánů dohledu (41). Ustanovení, která upravují konzultování ESRB ze strany orgánu ESMA, pokud jde o zamýšlené intervence v oblasti krátkého prodeje, umožní ESRB, aby zaprvé informovaným způsobem a včas posoudila, zda je v konkrétní situaci vzhledem k možným systémovým rizikům nutné žádat o další informace, a zadruhé pragmaticky a konzistentně formulovala takové případné žádosti. Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného nařízení, které ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v příloze včetně příslušného odůvodnění. |
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. března 2011.
prezident ECB
Jean-Claude TRICHET
(1) KOM(2010) 482 v konečném znění.
(2) Viz „Commission public consultation on short selling – Eurosystem reply“ (Veřejná konzultace Komise týkající se krátkého prodeje – odpověď Eurosystému), 5. srpen 2010 (dále jen „příspěvek Eurosystému z roku 2010“), který je k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu
(3) Viz příspěvek Eurosystému z roku 2010, odpověď na otázku č. 1, s. 2.
(4) Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16.
(5) Viz konzultační dokument Komise „Public consultation on a revision of the Market Abuse Directive“ (Veřejná konzultace k návrhům na změnu směrnice o zneužívání trhu), 25. červen 2010, k dispozici na internetových stránkách Komise http://www.ec.europa.eu
(6) Viz příspěvek Eurosystému z roku 2010, odpověď na otázku č. 3, s. 4.
(7) Viz příspěvek Eurosystému z roku 2010, poslední odstavec úvodní pasáže, s. 2, a odpovědi na otázky č. 4–5 a otázku č. 6, s. 4 až 5.
(8) Oznamování čistých krátkých pozic v akciích regulátorům a jejich zveřejňování ve vztahu k trhu se vyžaduje v případě dosažení dvou prahových hodnot. Nižší je ta hodnota, která zakládá oznamovací povinnost ve vztahu k regulátorům (viz články 5 a 7 navrhovaného nařízení).
(9) Viz článek 8 navrhovaného nařízení.
(10) Viz články 12 až 13 navrhovaného nařízení.
(11) Viz články 16 až 23 navrhovaného nařízení.
(12) Viz článek 24 navrhovaného nařízení.
(13) Návrh nařízení o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, KOM(2010) 484 v konečném znění.
(14) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).
(15) Viz navrhovaná změna č. 5 v příloze tohoto stanoviska.
(16) Viz článek 3 nařízení (ES) č. 3603/93 ze dne 13. prosince 1993, kterým se upřesňují definice pro použití zákazů uvedených v článku 104 a čl. 104b odst. 1 Smlouvy (Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 1).
(17) Viz článek 15 navrhovaného nařízení.
(18) Viz příspěvek Eurosystému z roku 2010, odpovědi na otázky 7 až 9, s. 5–7, viz též 19. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.
(19) Viz navrhovaná změna č. 8 v příloze tohoto stanoviska.
(20) Viz čl. 15 odst. 4 navrhovaného nařízení ve spojení s 11. bodem odůvodnění a čl. 2 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 ze dne 22. prosince 2003, kterou se provádí směrnice 2003/6/ES, pokud jde o výjimky pro programy zpětného odkupu a stabilizace finančních nástrojů (Úř. věst. L 336, 23.12.2003, s. 33).
(21) Viz příspěvek Eurosystému z roku 2010, odpověď na otázky 7 až 9, poslední věta druhého odstavce, s. 6.
(22) Viz důvodová zpráva k navrhovanému nařízení, poslední věta odstavce 3.3.4.
(23) Tj. prováděcí nařízení (ES) č. 2273/2003.
(24) Viz navrhovaná změna č. 9 v příloze tohoto stanoviska.
(25) Viz čl. 8 odst. 2 směrnice 2003/6/ES, jak jej doplňuje čl. 3 odst. 3 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120).
(26) Viz čl. 9 odst. 5 navrhovaného nařízení.
(27) Viz čl. 9 odst. 6 navrhovaného nařízení.
(28) Viz navrhované změny č. 2 (bod odůvodnění) a 6 v příloze tohoto stanoviska.
(29) Viz článek 7 navrhovaného nařízení.
(30) Viz čl. 9 odst. 4 navrhovaného nařízení ve spojení s čl. 21 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES (Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38).
(31) Viz navrhované změny č. 1 (bod odůvodnění) a 6 v příloze tohoto stanoviska.
(32) Viz navrhované změny č. 3 (bod odůvodnění) a 7 v příloze tohoto stanoviska.
(33) Příslušné harmonizační iniciativy zahrnují: i) společný rámec pro obchodní registry zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008 ze dne 20. února 2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93 (Úř. věst. L 61, 5.3.2008, s. 6); ii) pokračující práce Komise v oblasti registrů hospodářských subjektů (viz konzultace pořádaná Komisí „Propojení obchodních rejstříků“ (KOM(2009) 614 v konečném znění)); a iii) zřízení registrů finančních subjektů ve smyslu ustanovení pozměňujících příslušné směrnice dle čl. 2 odst. 1 písm. b), čl. 4 odst. 1 písm. a), čl. 6 odst. 1 a 16 a čl. 9 odst. 3 směrnice 2010/78/EU, které zahrnují seznam určených finančních konglomerátů, rejstřík institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění, rejstřík investičních podniků, seznam regulovaných trhů a seznam úvěrových institucí, kterým bylo vydáno povolení. Kromě toho databáze cenných papírů zahrnují zejména: i) seznam finančních nástrojů podle článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhů, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1); a ii) centralizovaná databáze cenných papírů ECB (viz ECB, „The „centralised securities database“ in brief“ (ECB, Stručně o „centralizované databázi cenných papírů“, únor 2010, k dispozici na internetových stránkách ECB).
(34) Viz článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“).
(35) Viz čl. 127 odst. 5 ve spojení s čl. 139 odst. 2 písm. c) Smlouvy a článek 3.3 ve spojení s článkem 42.1 statutu ESCB.
(36) Viz čl. 3 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 první větou nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1).
(37) Viz čl. 24 odst. 4 navrhovaného nařízení.
(38) Viz navrhované změny č. 4 (bod odůvodnění) a č. 10 v příloze tohoto stanoviska.
(39) Viz navrhované změny č. 10 a 11 v příloze tohoto stanoviska.
(40) Viz čl. 15 odst. 2 ve spojení s čl. 36 odst. 2 nařízení o zřízení evropských orgánů dohledu, tj. nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12); nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/79/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48); a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).
(41) Viz čl. 15 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010.
PŘÍLOHA
Pozměňovací návrhy
Text navrhovaný Komisí |
Změny navrhované ECB (1) |
||||||||||||
Změna č. 1 |
|||||||||||||
Bod 6 odůvodnění navrhovaného nařízení |
|||||||||||||
|
|
||||||||||||
Odůvodnění Zveřejnění prostřednictvím úředně určeného mechanismu nejlépe přispívá k včasné konsolidaci zveřejňovaných údajů o krátkém prodeji. V rozsahu, ve kterém mění čl. 9 odst. 4 navrhovaného nařízení, souvisí tato změna se změnou č. 6. |
|||||||||||||
Změna č. 2 |
|||||||||||||
Bod 14a odůvodnění navrhovaného nařízení (nový) |
|||||||||||||
[Žádný text.] |
|
||||||||||||
Odůvodnění Konzistentnost formátů oznamování má zásadní význam pro zajištění účinné reakce na možná narušení trhu ze strany orgánu ESMA a příslušných vnitrostátních orgánů, stejně jako ze strany ESCB a ESRB ve vztahu k jejich příslušným pravomocem. V rozsahu, ve kterém mění čl. 9 odst. 5 a 6 navrhovaného nařízení, souvisí tato změna se změnou č. 5. |
|||||||||||||
Změna č. 3 |
|||||||||||||
Bod 15a odůvodnění navrhovaného nařízení (nový) |
|||||||||||||
[Žádný text.] |
|
||||||||||||
Odůvodnění Tento bod odůvodnění odkazuje na nutnost stanovení širších pravidel sdílení informací mezi orgánem ESMA a centrálními bankami ESCB a mezi orgánem ESMA a ESRB. Tato změna souvisí se změnou č. 7. |
|||||||||||||
Změna č. 4 |
|||||||||||||
27. bod odůvodnění navrhovaného nařízení |
|||||||||||||
|
|
||||||||||||
Odůvodnění Tento nový bod odůvodnění odkazuje na nutnost rozšíření případů, kdy má být konzultována ESRB ve vztahu k zamýšleným intervenčním opatřením, jež mají být přijata orgánem ESMA nebo příslušnými orgány. Tato změna souvisí se změnami č. 10 a 11. |
|||||||||||||
Změna č. 5 |
|||||||||||||
Čl. 2 odst. 1 písm. i) navrhovaného nařízení |
|||||||||||||
|
|
||||||||||||
Odůvodnění Státní dluhové nástroje, na něž se vztahuje navrhované nařízení, by měly být vymezeny způsobem, který je konzistentní s existujícím sekundárním právem Unie, tj. nařízením (ES) č. 3603/93. Výhoda této legislativní techniky spočívá v tom, že jí budou vyloučeny neúmyslné mezery a současně bude zajištěno, že dluhové nástroje vydané centrálními bankami ESCB v rámci provádění měnové politiky nebudou klasifikovány jako státní dluhové nástroje, neboť to by bylo v rozporu se zákazem financování veřejného sektoru centrální bankou vyjádřeným v článku 123 Smlouvy. |
|||||||||||||
Změna č. 6 |
|||||||||||||
Čl. 9 odst. 4 až 6 navrhovaného nařízení |
|||||||||||||
„4. Zveřejňování informací stanovené v článku 7 se provádí způsobem zajišťujícím rychlý a nediskriminační přístup k informacím. Příslušné informace se dají k dispozici úředně určenému mechanismu domovského členského státu emitenta akcií, uvedenému v čl. 21 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (2). 5. Na Komisi se přenášejí pravomoci přijmout regulační technické normy, které stanoví podrobnosti o poskytovaných informacích pro účely odstavce 1. Regulační normy uvedené v prvním pododstavci se přijmou v souladu s články [7 až 7d] nařízení (EU) č. …/…[nařízení o orgánu ESMA]. Orgán ESMA předloží Komisi návrhy těchto regulačních technických norem nejpozději do [31. prosince 2011]. 6. S cílem zajistit jednotné podmínky pro používání odstavce 4 se Komisi svěřují pravomoci přijmout prováděcí technické normy, které stanoví prostředky, kterými mohou být informace zveřejňovány. Prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci se přijmou v souladu s článkem [7e] nařízení (EU) č. …/…[nařízení o orgánu ESMA]. Orgán ESMA předloží Komisi návrhy těchto prováděcích technických norem nejpozději do [31. prosince 2011]. |
„4. Zveřejňování informací stanovené v článku 7 se provádí způsobem zajišťujícím rychlý a nediskriminační přístup k informacím poskytovaným ve standardních datových formátech, a to prostřednictvím úředně určeného mechanismu domovského členského státu emitenta akcií, uvedeného v čl. 21 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (3). Veškeré zveřejněné informace jsou rovněž veřejně přístupné prostřednictvím centralizovaného přístupu k úředně určeným mechanismům zřízeného orgánem ESMA. 5. Na Komisi se přenášejí pravomoci přijmout regulační technické normy, které stanoví podrobnosti o poskytovaných informacích pro účely odstavce 1. Regulační normy uvedené v prvním pododstavci se přijmou v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010. Komise přitom vezme v úvahu zejména nutnost zajistit možnost účinné konsolidace a vyhodnocování pozic krátkého prodeje, které se dotýkají určitých emitentů, na úrovni celé EU. Orgán ESMA předloží Komisi návrhy těchto regulačních technických norem nejpozději do [31. prosince 2011]. 6. S cílem zajistit jednotné podmínky pro používání odstavce 4 se Komisi svěřují pravomoci přijmout prováděcí technické normy, které stanoví prostředky, kterými mohou být informace zveřejňovány. Komise přitom vezme v úvahu zejména nutnost zajistit možnost včasné konsolidace a vyhodnocování pozic krátkého prodeje, které se dotýkají určitých emitentů, na úrovni celé EU. Prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci se přijmou v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA předloží Komisi návrhy těchto prováděcích technických norem nejpozději do [31. prosince 2011]. |
||||||||||||
Odůvodnění Konzistentnost používaných standardů oznamování a zveřejňování informací bude mít zásadní význam pro zajištění účinné reakce na možná narušení trhu ze strany orgánu ESMA a příslušných vnitrostátních orgánů, stejně jako ze strany členů Evropského systému centrálních bank (ESCB) a Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) ve vztahu k jejich příslušným pravomocem. Tato změna souvisí se změnami č. 1 a 2 (body odůvodnění). |
|||||||||||||
Změna č. 7 |
|||||||||||||
Článek 11 navrhovaného nařízení |
|||||||||||||
„Článek 11 Informace poskytované orgánu ESMA 1. Příslušný orgán poskytuje orgánu ESMA čtvrtletně souhrnné informace o čistých krátkých pozicích týkajících se akcií nebo státních dluhopisů a o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání, pro které je tento orgán relevantním příslušným orgánem a příjemcem oznámení podle článků 5 až 8. 2. Za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení si může orgán ESMA od relevantního příslušného orgánu členského státu kdykoli vyžádat dodatečné informace o čistých krátkých pozicích týkajících se akcií nebo státních dluhopisů nebo o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání. Příslušný orgán orgánu ESMA požadované informace poskytne nejpozději do sedmi kalendářních dnů.“ |
„Článek 11 Informace poskytované orgánu ESMA 1. Příslušný orgán poskytuje orgánu ESMA čtvrtletně souhrnné informace o čistých krátkých pozicích týkajících se akcií nebo státních dluhopisů a o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání, pro které je tento orgán relevantním příslušným orgánem a příjemcem oznámení podle článků 5 až 8. 2. Za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení může orgán ESMA od relevantního příslušného orgánu členského státu kdykoli žádat, aby s ním tento orgán sdílel v reálném čase informace o čistých krátkých pozicích týkajících se akcií nebo státních dluhopisů nebo o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání, které má k dispozici. Příslušný orgán je povinen takové žádosti orgánu ESMA vyhovět. 3. Orgán ESMA je oprávněn sdílet informace získané v souladu s odstavci 1 a 2 se členy ESCB a s ESRB, je-li to nezbytné k usnadnění plnění jejich příslušných úkolů. 4. Orgán ESMA předloží Komisi do [31. prosince 2011] zprávu, v níž uvede výsledky zkoumání možnosti vytvoření centralizovaných mechanismů Unie pro shromažďování informací poskytovaných podle tohoto nařízení, který by používaly společný identifikátor vykazujících subjektů a minimální společnou taxonomii; takové mechanismy by měly umožňovat pružný přístup k informacím v reálném čase pro účely tvorby politiky a současně zajišťovat důvěrnost takto získaných údajů. Na základě závěrů této zprávy předloží Komise příslušné návrhy.“ |
||||||||||||
Odůvodnění V rámci úpravy sdílení informací mezi příslušnými orgány a orgánem ESMA by měla být dána možnost sdílení informací v reálném čase v případech, kdy je to nezbytné pro účinné plnění úkolů na straně orgánu ESMA. Z dlouhodobějšího hlediska by orgán ESMA měl získat automatický přístup ke všem informacím poskytovaným podle navrhovaného nařízení. V tomto ohledu by měly být zahájeny práce směřující k vytvoření centralizovaných mechanismů Unie pro shromažďování informací. Takové centralizované mechanismy by umožnily překonat omezení spojená s používáním nekoordinovaných souborů mikrodat a rovněž využívat informace shromážděné podle navrhovaného nařízení ve spojení s jinými dostupnými soubory údajů a tím minimalizovat administrativní zátěž kladenou na vykazující subjekty a veřejné orgány. Navíc by měla být výslovně upravena otázka sdílení informací mezi orgánem ESMA a centrálními bankami ESCB. To usnadní plnění úkolů centrálních bank v oblasti shromažďování statistických údajů a sledování a vyhodnocování finanční stability. Rovněž by měla být upravena otázka sdílení informací mezi orgánem ESMA a ESRB, které by usnadnilo plnění úkolu ESRB identifikovat systémová rizika v rámci finančního systému a stanovit pořadí jejich důležitosti. Tato změna souvisí se změnou č. 3 (bod odůvodnění). |
|||||||||||||
Změna č. 8 |
|||||||||||||
Čl. 15 odst. 12 navrhovaného nařízení (nový) |
|||||||||||||
[Žádný text.] |
„12. V zájmu zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 1 se Komisi svěřují pravomoci přijmout regulační technické normy, kterými se blíže určí: a) podrobné rysy činností tvorby trhu, na které se výjimka vztahuje; b) postupy při oznamování činností tvorby trhu příslušným orgánům; a c) struktury portfolií a účtovací postupy, které jsou tvůrci trhu povinni používat, aby byla jasně identifikována povaha obchodu buď jako tvorba trhu anebo jako jiný typ obchodu a vyloučeno přeúčtování obchodů bez oznámení příslušnému orgánu. Regulační normy, na něž se odkazuje v prvním pododstavci, se přijmou v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA předloží Komisi návrh takových regulačních norem do [31. prosince 2011].“ |
||||||||||||
Odůvodnění Určité vymezené činnosti tvorby trhu a operace na primárním trhu jsou vyňaty z režimu transparentnosti a regulačních zásahů, jak jej upravuje navrhované nařízení. Je třeba zabránit možnému zneužívání této výjimky; zejména by z ní neměl mít prospěch tvůrce trhu při vlastním obchodování. Komise by měla přijmout příslušné regulační technické standardy. |
|||||||||||||
Změna č. 9 |
|||||||||||||
Čl. 15 odst. 13 navrhovaného nařízení (nový) |
|||||||||||||
[Žádný text.] |
„13. V zájmu zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 4 se Komisi svěřují pravomoci přijmout prováděcí technické normy, které zajistí jednotné uplatňování výjimky pro stabilizační programy v rámci režimu krátkého prodeje. Komise přitom vezme v úvahu zejména nutnost zajistit hladké provádění činností tvorby trhu a současně zabránit možnému zneužívání výjimky pro tvorbu trhu. Prováděcí normy, na které se odkazuje v prvním pododstavci, se přijmou v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA předloží Komisi návrh takových prováděcích norem do [31. prosince 2011].“ |
||||||||||||
Odůvodnění Výjimka, která se týká stabilizačních programů v kontextu režimu krátkého prodeje je vymezena odkazem na definici používanou v unijním režimu prevence zneužívání trhu. Komise by měla přijmout prováděcí technické standardy, které se zejména zaměří na jednotné uplatňování této výjimky v rámci režimu krátkého prodeje. Přitom by měly být upřednostněny dva samostatné soubory prováděcích technických norem (jednak pro režim krátkého prodeje a jednak pro režim prevence zneužívání trhu), které by zohlednily specifické rysy obou situací; je to také věc vhodné legislativní techniky. |
|||||||||||||
Změna č. 10 |
|||||||||||||
Čl. 23 odst. 2a navrhovaného nařízení (nový) |
|||||||||||||
[Žádný text.] |
„2a. Před tím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, může orgán ESMA konzultovat ESRB. Orgán ESMA může stanovit lhůtu, v níž má ESRB na jeho žádost o konzultaci odpovědět; tato lhůta nesmí být kratší než 12 hodin.“ |
||||||||||||
Odůvodnění Konzultování ESRB, pokud jde o intervenční opatření přijímaná v rámci unijního režimu krátkého prodeje, by mohlo napomoci do zamýšlených intervencí vhodně zapojit makroobezřetnostní hlediska. Navíc by takové konzultace ESRB umožnily, aby zaprvé informovaným způsobem a včas posoudila, zda je v konkrétní situaci vzhledem k možným systémovým rizikům nutné žádat o další informace, a zadruhé pragmaticky a konzistentně formulovala takové případné žádosti. Tato změna souvisí se změnami č. 4 (bod odůvodnění) a č. 11. |
|||||||||||||
Změna č. 11 |
|||||||||||||
Čl. 24 odst. 4 navrhovaného nařízení |
|||||||||||||
„4. Před tím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, konzultuje orgán ESMA ve vhodných případech Evropskou radu pro systémová rizika a další relevantní orgány.“ |
„4. Před tím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, konzultuje orgán ESMA ve vhodných případech Evropskou radu pro systémová rizika a další relevantní orgány. Orgán ESMA může stanovit lhůtu, ve které je třeba na jeho žádost o konzultaci odpovědět; tato lhůta nesmí být kratší než 24 hodin.“ |
||||||||||||
Odůvodnění Konzultování ESRB, pokud jde o opatření ukládaná v mimořádných situacích, by mohlo napomoci do zamýšlených intervencí vhodně zapojit makroobezřetnostní rizika. Navíc by takové konzultace ESRB umožnily, aby zaprvé informovaným způsobem a včas posoudila, zda je v konkrétní situaci vzhledem k možným systémovým rizikům nutné žádat o další informace, a zadruhé pragmaticky a konzistentně formulovala takové případné žádosti. Tato změna souvisí se změnami č. 4 (bod odůvodnění) a č. 10. |
(1) Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je vyznačen text, který ECB navrhuje vypustit.