EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02015R0757-20240101
Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2015 on the monitoring, reporting and verification of greenhouse gas emissions from maritime transport, and amending Directive 2009/16/EC (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES (Text s významem pro EHP)Text s významem pro EHP
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES (Text s významem pro EHP)Text s významem pro EHP
02015R0757 — CS — 01.01.2024 — 003.001
Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu
►M2 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES ◄ (Úř. věst. L 123 19.5.2015, s. 55) |
Ve znění:
|
|
Úřední věstník |
||
Č. |
Strana |
Datum |
||
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/2071 ze dne 22. září 2016, |
L 320 |
1 |
26.11.2016 |
|
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/957 ze dne 10. května 2023, |
L 130 |
105 |
16.5.2023 |
|
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/2776 ze dne 12. října 2023, |
L |
1 |
14.12.2023 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/757
ze dne 29. dubna 2015
o monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES
(Text s významem pro EHP)
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro přesné monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů a dalších příslušných informací pocházejících z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají, s cílem podpořit nákladově efektivní snižování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy.
Článek 2
Oblast působnosti
Skleníkovými plyny, na něž se vztahuje toto nařízení, jsou:
oxid uhličitý (CO2);
methan (CH4), pokud jde o emise vypouštěné od roku 2024; a
oxid dusný (N2O), pokud jde o emise vypouštěné od roku 2024.
Odkazuje-li se v tomto nařízení na celkové souhrnné emise skleníkových plynů nebo na celkový souhrnný emitovaný skleníkový plyn, rozumí se tím celková souhrnná množství každého plynu zvlášť.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
„emisemi skleníkových plynů“ vypouštění skleníkových plynů, na něž se vztahuje toto nařízení v souladu s čl. 2 odst. 1c prvním pododstavcem, loděmi;
„přístavem určení“ přístav určení ve smyslu čl. 3 písm. z) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ( 1 );
„plavbou“ jakýkoli pohyb lodě počínající v přístavu určení nebo v něm končící;
„společností“ rejdařská společnost ve smyslu čl. 3 písm. w) směrnice 2003/87/ES;
„hrubou prostorností“ hrubá prostornost vypočítaná v souladu s předpisy pro měření prostornosti, které jsou obsaženy v příloze 1 Mezinárodní úmluvy o vyměřování lodí, přijaté Mezinárodní námořní organizací (IMO) v Londýně dne 23. června 1969 nebo v jakékoli následné úmluvě;
„ověřovatelem“ právní subjekt, který provádí ověřování a je akreditován vnitrostátním akreditačním orgánem podle nařízení (ES) č. 765/2008 a tohoto nařízení;
„ověřováním“ činnosti prováděné ověřovatelem za účelem posouzení souladu dokumentů předaných společností s požadavky tohoto nařízení;
„dokumentem o souladu“ dokument pro konkrétní loď vydaný společnosti ověřovatelem, kterým se potvrzuje, že tato loď splnila požadavky tohoto nařízení pro konkrétní vykazované období;
„dalšími příslušnými informacemi“ informace související s emisemi ►M2 skleníkového plynu ◄ ze spotřeby paliva, s přepravním výkonem a s energetickou účinností lodí, které umožňují analyzovat vývoj emisí a posoudit efektivitu provozu lodí;
„emisním faktorem“ průměrná míra emisí skleníkového plynu vzhledem k údajům o činnosti zdrojového toku za předpokladu úplné oxidace pro spalování a kompletní konverze pro všechny ostatní chemické reakce;
„nejistotou“ parametr související s výsledkem měření, který charakterizuje rozptyl hodnot, jež by mohly být rozumně přiřazeny měřené veličině, včetně vlivů systematických i náhodných činitelů, vyjádřený v procentech a charakterizující interval spolehlivosti kolem střední hodnoty zahrnující 95 % z odvozených hodnot, s přihlédnutím k asymetrii rozptýlení hodnot;
„konzervativním“ skutečnost, že je definován soubor předpokladů sloužící k zajištění, že nedojde k podhodnocování ročních emisí nebo nadhodnocování vzdáleností či objemů přepravovaného nákladu;
„vykazovaným obdobím“ období od 1. ledna do 31. prosince kteréhokoli roku; u plaveb, které jsou zahájeny a ukončeny ve dvou různých rocích, se příslušné údaje započítají do příslušného roku;
„lodí vyvázanou u nábřeží“ loď, která je bezpečně uvázána nebo zakotvena v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu v průběhu nakládky, vykládky nebo postoje, včetně doby, kdy se nakládka nebo vykládka neprovádí;
„ledovou třídou“ označení přidělené lodi příslušnými vnitrostátními orgány státu vlajky nebo organizací uznávanou tímto státem prokazující, že loď je zkonstruována k plavbě v podmínkách moře s výskytem ledu;
„příslušným správním orgánem“ správní orgán ve vztahu k rejdařské společnosti uvedený v článku 3gf směrnice 2003/87/ES;
„souhrnnými údaji o emisích na úrovni společnosti“ součet emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES, pokud jde o činnosti v oblasti námořní dopravy v souladu s přílohou I této směrnice, a jež má společnost podle uvedené směrnice vykázat, za všechny lodě, za něž společnost během vykazovaného období odpovídá.
KAPITOLA II
MONITOROVÁNÍ A VYKAZOVÁNÍ
ODDÍL 1
Zásady a metody monitorování a vykazování
Článek 4
Společné zásady monitorování a vykazování
Článek 5
Metody monitorování emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ a dalších příslušných informací
Komise přijme do 1. října 2023 akty v přenesené pravomoci za účelem zohlednění zahrnutí emisí CH4 a N2O a emisí skleníkových plynů z pobřežních lodí do oblasti působnosti tohoto nařízení, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce. Metody monitorování emisí CH4 a N2O jsou založeny na stejných zásadách jako metody monitorování emisí CO2 stanovené v příloze I tohoto nařízení s nezbytnými úpravami s ohledem na povahu příslušných skleníkových plynů. Metody stanovené v příloze I tohoto nařízení a pravidla stanovená v příloze II tohoto nařízení se případně sladí s metodami a pravidly stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES.
ODDÍL 2
Plán monitorování
Článek 6
Obsah a předkládání plánu monitorování
Plán monitorování sestává z plné a transparentní dokumentace metody monitorování konkrétní lodě a musí obsahovat alespoň tyto prvky:
identifikaci a typ lodě včetně názvu lodě, identifikačního čísla lodě podle IMO, rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu a jména vlastníka lodě;
název společnosti a adresu, telefonní číslo a e-mailovou adresu kontaktní osoby a jedinečné identifikační číslo společnosti a registrovaného vlastníka podle IMO
popis těchto zdrojů emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ na lodi: hlavní motory, pomocné motory, plynové turbíny, kotle a generátory inertních plynů a použité typy paliva;
popis postupů, systémů a odpovědnosti, na jejichž základě byl aktualizován seznam zdrojů emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ v průběhu vykazovaného období;
popis postupů použitých k monitorování úplnosti seznamu plaveb;
popis postupů pro monitorování spotřeby paliva u dané lodě, který zahrnuje:
metodu výpočtu spotřeby paliva u každého zdroje emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ , včetně popisu případného použitého měřicího zařízení, zvolenou z metod uvedených v příloze I,
postupy měření množství doplněného paliva a paliva v nádržích, popis použitého měřicího zařízení a případné postupy pro záznam, vyhledávání, přenos a ukládání informací o měření,
případnou zvolenou metodu stanovení hustoty,
postup, jímž se zaručí, aby celková nejistota při měření paliva byla v souladu s požadavky tohoto nařízení, pokud možno s odkazem na vnitrostátní právní předpisy, ustanovení zákaznických smluv či normy dodavatele paliva týkající se přesnosti;
jednotlivé emisní faktory použité pro každý typ paliva nebo, v případě alternativních paliv, metodiky stanovení emisních faktorů včetně metodiky odběru vzorků, metody analýzy a popis použitých laboratoří včetně jejich akreditace podle ISO 17025, pokud ji mají;
popis postupů použitých ke stanovení údajů o činnosti během každé plavby včetně:
postupů, odpovědnosti a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání vzdálenosti, kterou loď urazila,
postupů, odpovědnosti, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání přepravovaného nákladu nebo počtu cestujících,
postupů, odpovědnosti, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání doby strávené na moři při plavbě mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí;
popis metody, jež má být použita k určení zástupných údajů pro doplnění chybějících údajů;
záznamový list revizí, v němž se zaznamenávají všechny podrobnosti historie revizí.
Do 1. října 2023 přijme Komise v souladu s článkem 23 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění články 6 až 10, pokud jde o pravidla pro plány monitorování uvedená v těchto článcích, za účelem zohlednění zahrnutí emisí CH4 a N2O a emisí skleníkových plynů z pobřežních plavidel do oblasti působnosti tohoto nařízení.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 23 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje toto nařízení, pokud jde o pravidla pro schvalování plánů monitorování příslušnými správními orgány.
Článek 7
Změny plánu monitorování
Společnost plán monitorování změní, nastane-li některá z těchto situací:
dojde ke změně společnosti;
vzniknou nové emise ►M2 skleníkového plynu ◄ kvůli novým zdrojům emisí nebo používání nových paliv, jež nejsou dosud uvedeny v plánu monitorování;
dostupnost údajů se z důvodu používání nových typů měřicího zařízení, metod odběru vzorků či metod analýzy nebo jiných důvodů změní tak, že to může mít dopad na přesnost při stanovení množství emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ ;
zjistí se, že údaje získané na základě používané metody monitorování nejsou správné;
zjistí se, že kterákoli část plánu monitorování nesplňuje požadavky tohoto nařízení a společnost ji musí přepracovat podle čl. 13 odst. 1.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 23 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje toto nařízení, pokud jde o pravidla pro schvalování změn plánů monitorování příslušnými správními orgány.
ODDÍL 3
Monitorování emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ a dalších příslušných informací
Článek 8
Monitorování činností ve vykazovaném období
Od 1. ledna 2018 společnosti na základě plánu monitorování, jenž byl posouzen v souladu s čl. 13 odst. 1, monitorují emise ►M2 skleníkového plynu ◄ z každé lodě při každé plavbě a za daný rok, a to použitím vhodné metody stanovení emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ z metod vymezených v části B přílohy I a výpočtem emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ v souladu s částí A přílohy I.
Článek 9
Monitorování jednotlivých plaveb
Na základě plánu monitorování posouzeného podle čl. 13 odst. 1 společnosti u každé lodě připlouvající do přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu nebo vyplouvající z takového přístavu a pro každou plavbu do takového přístavu nebo z takového přístavu monitorují v souladu s částí A přílohy I a částí A přílohy II tyto parametry:
přístav vyplutí a přístav připlutí včetně data a hodiny vyplutí a připlutí;
množství a emisní faktor každého typu paliva spotřebovaného celkem;
emise ►M2 skleníkového plynu ◄ ;
vzdálenost, kterou loď urazila;
dobu strávenou na moři;
množství přepravovaného nákladu;
přepravní výkon.
Společnosti mohou případně monitorovat informace týkající se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem.
Odchylně od odstavce 1 tohoto článku, a aniž je dotčen článek 10, je společnost osvobozena od povinnosti monitorovat ve vztahu k určité lodi informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku za jednotlivé plavby, pokud:
všechny plavby lodě během vykazovaného období buď začínají, nebo končí v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu a
loď podle svého rozpisu plaveb uskuteční více než 300 plaveb během vykazovaného období.
Článek 10
Roční monitorování
Na základě plánu monitorování posouzeného podle čl. 13 odst. 1 společnosti u každé lodě a za každý kalendářní rok monitorují v souladu s částí A přílohy I a částí B přílohy II tyto parametry:
množství a emisní faktor každého typu paliva spotřebovaného celkem;
celkové souhrnné emise ►M2 skleníkového plynu ◄ vzniklé v oblasti působnosti tohoto nařízení;
souhrnné emise ►M2 skleníkového plynu ◄ vzniklé při všech plavbách mezi přístavy spadajícími do jurisdikce některého členského státu;
souhrnné emise ►M2 skleníkového plynu ◄ vzniklé při všech plavbách z přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu;
souhrnné emise ►M2 skleníkového plynu ◄ vzniklé při všech plavbách do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu;
emise ►M2 skleníkového plynu ◄ vzniklé za dobu postoje lodi vyvázané u nábřeží v přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu;
celkovou vzdálenost, kterou loď urazila;
celkovou dobu strávenou na moři;
celkový přepravní výkon;
průměrnou energetickou účinnost;
celkové souhrnné emise skleníkových plynů, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES, v souvislosti s činnostmi v oblasti námořní dopravy v souladu s přílohou I uvedené směrnice a které mají být podle uvedené směrnice v souvislosti s činnostmi v oblasti námořní dopravy vykázány, spolu s informacemi nezbytnými k odůvodnění použití jakékoli příslušné odchylky od čl. 12 odst. 3 uvedené směrnice stanovené v čl. 12 odst. 3-e až 3-b uvedené směrnice.
Společnosti mohou rovněž případně monitorovat informace týkající se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem.
Společnosti mohou rovněž monitorovat spotřebované palivo a emise ►M2 skleníkového plynu ◄ s rozlišením na základě jiných kritérií určených v plánu monitorování.
ODDÍL 4
Vykazování
Článek 11
Obsah výkazu emisí
Od roku 2025 společnosti každý rok do 31. března předkládají příslušnému správnímu orgánu, orgánům dotčených států vlajky pro lodě plující pod vlajkou členského státu a Komisi výkaz emisí, který se týká emisí za celé vykazované období předešlého roku pro každou loď, za niž nesou odpovědnost, a který ověřovatel v souladu s článkem 13 ověřil jakožto uspokojivý. Příslušný správní orgán může požadovat, aby společnosti předložily zprávy o emisích dříve než 31. března, nejdříve však 28. února.
Ve výkazu emisí uvedou společnosti tyto informace:
údaje pro identifikaci lodě a společnosti včetně:
názvu lodě,
identifikačního čísla lodě podle IMO,
rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu,
ledové třídy lodě, je-li zahrnuta do plánu monitorování,
technické účinnosti lodě (index energeticky účinného designu (EEDI) nebo popřípadě odhadovaná hodnota indexu (EIV) v souladu s usnesením IMO MEPC.215 (63)),
jména vlastníka lodě,
adresy vlastníka lodě a jeho hlavního místa podnikání,
názvu společnosti (pokud není vlastníkem lodě),
adresy společnosti (pokud není vlastníkem lodě) a jejího hlavního místa podnikání,
adresy, telefonního čísla a e-mailové adresy kontaktní osoby;
totožnosti ověřovatele, který posoudil výkaz emisí;
informace o použité metodě monitorování a související míře nejistoty;
výsledky ročního monitorování parametrů v souladu s článkem 10.
Článek 11a
Vykazování a předkládání souhrnných údajů o emisích na úrovni společnosti
Článek 12
Formát výkazu emisí a vykazování souhrnných údajů o emisích na úrovni společnosti
KAPITOLA III
OVĚŘOVÁNÍ A AKREDITACE
Článek 13
Rozsah ověřování a zpráva o ověření
Pokud ověřovatel s přiměřenou jistotou dospěje k závěru, že souhrnné údaje o emisích na úrovni společnosti neobsahují významné nepřesnosti, vydá zprávu o ověření, v níž uvede, že souhrnné údaje o emisích na úrovni společnosti byly ověřeny jako uspokojivé v souladu s pravidly stanovenými v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle odstavce 6.
Článek 14
Obecné povinnosti a zásady týkající se ověřovatelů
Při zvažování ověření výkazu emisí a postupů monitorování, které společnost používá, ověřovatel posoudí spolehlivost, důvěryhodnost a přesnost systémů monitorování a vykazovaných údajů a informací týkajících se emisí ►M2 skleníkového plynu ◄ , zejména:
přiřazování spotřeby paliva plavbám;
vykázaných údajů o spotřebě paliva a souvisejícího měření a výpočtů;
výběru a použití emisních faktorů;
výpočtů vedoucích ke stanovení celkových emisí skleníkových plynů a celkových souhrnných emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES v souvislosti s činnostmi v oblasti námořní dopravy v souladu s přílohou I uvedené směrnice a jež mají být podle uvedené směrnice vykázány;
výpočtů vedoucích ke stanovení energetické účinnosti.
Výkazy emisí předložené v souladu s článkem 12 vezme ověřovatel v úvahu pouze tehdy, pokud spolehlivé a důvěryhodné údaje a informace umožňují stanovit emise ►M2 skleníkového plynu ◄ s přiměřenou mírou jistoty a je-li zaručeno, že:
vykázané údaje jsou soudržné s odhadovanými údaji vycházejícími z údajů o sledování lodí a vlastností, jako je instalovaný výkon motoru;
vykázané údaje neobsahují žádné nesrovnalosti, zejména při srovnání celkového objemu paliva, které každá loď ročně nakoupí, a souhrnné spotřeby paliva během plaveb;
shromažďování údajů probíhalo v souladu s použitelnými pravidly; a
příslušné záznamy o lodi jsou úplné a konzistentní.
Článek 15
Postupy ověřování
Článek 16
Akreditace ověřovatelů
KAPITOLA IV
SOULAD A ZVEŘEJŇOVÁNÍ INFORMACÍ
Článek 17
Dokument o souladu
Dokument o souladu obsahuje tyto informace:
identifikaci lodě (název, identifikační číslo lodě podle IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);
název, adresu a hlavní místo podnikání vlastníka lodě;
totožnost ověřovatele;
datum vydání dokumentu o souladu, dobu jeho platnosti a vykazované období, ke kterému se vztahuje.
Článek 18
Povinnost mít na palubě platný dokument o souladu
Do 30. června roku následujícího po ukončení vykazovaného období musí mít lodě, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají a které vykonaly během tohoto vykazovaného období plavby, na palubě platný dokument o souladu.
Článek 19
Plnění požadavků na monitorování a vykazování a inspekce
Článek 20
Sankce, výměna informací a příkaz k vyhoštění lodě
Je-li loď, jak je uvedeno v prvním pododstavci, nalezena v některém z přístavů členského státu, pod jehož vlajkou loď pluje, může dotčený členský stát poté, co dotčené společnosti poskytl příležitost předložit své připomínky, vydat příkaz k zadržení lodi, dokud společnost nesplní povinnosti ohledně monitorování a vykazování. Informuje o tom Komisi, agenturu EMSA a ostatní členské státy.
Splnění těchto povinností monitorování a vykazování potvrdí tím, že příslušnému vnitrostátnímu orgánu, který příkaz k vyhoštění lodě vydal, předloží platný dokument o souladu. Tímto odstavcem nejsou dotčeny mezinárodní námořní předpisy platné v případě, že jsou lodě v tísni.
Možnost odchýlit se podle prvního pododstavce se nevztahuje na členský stát, je-li jeho orgánem příslušný správní orgán.
Článek 21
Zveřejňování informací a zpráva Komise
Komise mezi informace, jež mají být zpřístupněny veřejnosti, zahrne:
identifikaci lodě (název, společnost, identifikační číslo lodě podle IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);
technickou účinnost lodě (případně EEDI nebo EIV);
roční emise ►M2 skleníkového plynu ◄ ;
celkovou roční spotřebu paliva během plaveb;
průměrnou roční spotřebu paliva a emise ►M2 skleníkového plynu ◄ ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, během plaveb;
průměrnou roční spotřebu paliva a emise ►M2 skleníkového plynu ◄ ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, a nákladu přepravenému během plaveb;
celkovou dobu strávenou za rok na moři během plaveb;
použitou metodu monitorování;
datum vydání dokumentu o souladu a datum konce jeho platnosti;
totožnost ověřovatele, který posoudil výkaz emisí.
jakékoli další informace monitorované a vykazované dobrovolně podle článku 10.
KAPITOLA V
MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 22
Mezinárodní spolupráce
Článek 22a
Přezkum
Komise provede nejpozději 31. prosince 2024 přezkum tohoto nařízení, přičemž zejména zohlední další zkušenosti získané při jeho provádění, mimo jiné pokud jde o lodě o hrubé prostornosti pod 5 000 rejstříkových tun, avšak ne nižší než 400 rejstříkových tun v působnosti tohoto nařízení za účelem případného následného zahrnutí těchto lodí do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES nebo navržení jiných opatření ke snížení emisí skleníkových plynů z těchto lodí. K tomuto přezkumu bude případně připojen legislativní návrh na změnu tohoto nařízení.
KAPITOLA VI
PŘENESENÉ A PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výkon přenesené pravomoci
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 8, čl. 7 odst. 5, čl. 11 odst. 4, čl. 11a odst. 4 a čl. 13 odst. 6 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 5. června 2023.
Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem příslušného pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
Poslední věta prvního pododstavce tohoto odstavce se však nepoužije na akty v přenesené pravomoci přijaté do 1. října 2023 podle čl. 5 odst. 2 druhého pododstavce, čl. 6 odst. 8 druhého pododstavce nebo čl. 11 odst. 4.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
Článek 25
Změny směrnice 2009/16/ES
V seznamu obsaženém v příloze IV směrnice 2009/16/ES se doplňuje nový bod, který zní:
„50. Dokument o souladu vydaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES ( *1 ).
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
PŘÍLOHA I
Metody monitorování emisí skleníkových plynů
A. VÝPOČET EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ (ČLÁNEK 9)
1. Vzorce pro výpočet emisí skleníkových plynů
Pro účely výpočtu emisí skleníkových plynů použijí společnosti tento vzorec:
Společnosti vypočítají emise CO2 přičtením emisí CO2 veškerých používaných paliv i na základě tohoto vzorce:
Společnosti vypočítají emise CH4 přičtením emisí CH4 ze spalování veškerých používaných paliv i společně s emisemi způsobenými únikem CH4 na základě tohoto vzorce:
Společnosti vypočítají emise N2O přičtením emisí N2O veškerých používaných paliv i na základě tohoto vzorce:
Spotřeba paliva se vypočítá odděleně pro emise z plaveb mezi přístavy spadajícími do jurisdikce členského státu, z plaveb z přístavů spadajících do jurisdikce členského státu, z plaveb do přístavů spadajících do jurisdikce členského státu a pro emise v přístavech spadajících do jurisdikce členského státu. Spotřeba paliva v kotvištích v přístavech spadajících do jurisdikce členského státu se vypočítá odděleně.
Výraz |
Vysvětlení |
GHGMRV |
Emise skleníkových plynů, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, vyjádřené v tunách ekvivalentu CO2, kde se „ekvivalentem CO2“ rozumí metrická míra používaná k výpočtu emisí CO2, CH4 a N2O na základě jejich potenciálu globálního oteplování převedením množství CH4 a N2O na ekvivalentní množství oxidu uhličitého se stejným potenciálem globálního oteplování. |
|
Celkové souhrnné emise CO2. |
|
Celkové souhrnné emise CH4. |
|
Celkové souhrnné emise N2O. |
|
Potenciál globálního oteplování CH4 za období 100 let, jak je uveden v příloze nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1044 (1). |
|
Potenciál globálního oteplování N2O za období 100 let, jak je uveden v příloze nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1044. |
i |
Index odpovídající palivům spotřebovaným na lodi ve vykazovaném období. |
j |
Index odpovídající zdrojům emisí na lodi. Pro účely tohoto nařízení zahrnují zvažované zdroje alespoň hlavní motory, pomocné motory, plynové turbíny, kotle a generátory inertních plynů. |
Mi |
Spotřeba paliva jako celková hmotnost spotřebovaného specifického paliva i (celkem za všechny zdroje emisí). |
Mi, j |
Spotřeba paliva jako hmotnost specifického paliva i použitého ve zdroji emisí j. |
Cj |
Emisní faktor „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ (dále jen „TtW“) uniklého paliva (koeficient úniku paliva) vyjádřený jako procento hmotnosti paliva i použitého zdrojem emisí j [%]. Cj zahrnuje fugitivní a uniklé emise. Fugitivní a uniklé emise jsou emise způsobené množstvím paliva, které se nedostane do spalovací komory zdroje emisí nebo které nespotřebuje zdroj emisí, protože nedošlo ke spálení nebo došlo k odvětrání či úniku ze systému. |
Mi, NC |
Celková hmotnost paliva i, které nebylo spáleno, ale uvolněno do atmosféry.
|
|
Množství CH4, které nebylo spáleno, ale uvolněno do atmosféry. Pro účely výpočtu tohoto množství použijí společnosti tento vzorec:
|
|
Emisní faktor TtW CO2 u paliva i, jak je definován v tabulce v bodě 2 této části. |
|
Emisní faktor TtW CH4 u paliva i, jak je definován v tabulce v bodě 2 této části. |
|
Emisní faktor TtW N2O u paliva i, jak je definován v tabulce v bodě 2 této části. |
(1)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1044 ze dne 8. května 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999, pokud jde o hodnoty pro potenciál globálního oteplování a pokyny pro inventury a pokud jde o inventurní systém Unie, a zrušuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 666/2014 (Úř. věst. L 230, 17.7.2020, s. 1). |
2. Výchozí emisní faktory
V následující tabulce:
Pro účely tohoto nařízení se použijí výchozí hodnoty uvedené v tabulce níže pro emisní faktory paliv a zdrojů emisí používaných na lodi.
Pokud buňka tabulky udává TBM nebo N/A, použije se nejvyšší výchozí hodnota třídy paliva ve stejném sloupci. Pokud u konkrétní třídy paliva uvádějí všechny články ve stejném sloupci buď TBM, nebo N/A, použije se výchozí hodnota nejméně příznivého typu fosilního paliva. Toto pravidlo se nevztahuje na sloupec 6, kde TBM nebo N/A odkazují na nedostupné hodnoty pro zdroj emisí. V případě neexistence výchozí hodnoty pro Cj se použije ověřená hodnota v souladu s čl. 10 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805*.
Společnosti se mohou odchýlit od výchozích hodnot emisních faktorů uvedených v tabulce níže po případném uplatnění podmínek a omezení stanovených v čl. 10 odst. 5 a 6 nařízení (EU).../...*+.
U nefosilních paliv, která nejsou uvedena v tabulce níže, určí společnost emisní faktory v souladu s články 32 až 35 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/2066**.
Pokud se paliva mísí, posuzuje se každé palivo zvlášť.
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Třída paliv |
Typ paliva |
|
|
|
Cj % hmotnosti paliva i použitého zdrojem emisí |
Fosilní |
Těžký topný olej (HFO) ISO 8217 třídy RME až RMK |
3,114 |
0,00005 |
0,00018 |
– |
Lehký topný olej (LFO) ISO 8217 třídy RMA až RMD |
3,151 |
0,00005 |
0,00018 |
– |
|
Lodní motorová nafta (MDO) Lodní plynový olej (MGO) ISO 8217 třídy DMX až DMB |
3,206 |
0,00005 |
0,00018 |
– |
|
Zkapalněný zemní plyn (LNG) |
2,750 |
0 |
0,00011 |
3,1 pro LNG Otto (dvoupalivový pohon, střední rychlost) |
|
1,7 pro LNG Otto (dvoupalivový pohon, nízká rychlost) |
|||||
0,2 pro naftu LNG (dvoupalivový pohon, nízká rychlost) |
|||||
2,6 pro plynové zážehové motory se spalováním chudé směsi (LBSI) |
|||||
LPG (butan) |
3,03 |
TBM |
TBM |
N/A |
|
LPG (propan) |
3,00 |
TBM |
TBM |
N/A |
|
H2 (fosilní) |
0 |
0 |
— pro palivové články |
– |
|
TBM pro spalovací motory (ICE) |
|||||
NH3 (fosilní) |
0 |
N/A |
TBM |
N/A |
|
Methanol (fosilní) |
1,375 |
TBM |
TBM |
– |
|
Biopaliva |
Ethanol |
1,913 |
TBM |
TBM |
– |
Bionafta |
2,834 |
TBM |
TBM |
– |
|
Hydrogenačně upravený rostlinný olej (HVO) |
3,115 |
0,00005 |
0,00018 |
– |
|
Zkapalněný biomethan jako palivo pro dopravu (Bio-LNG) |
2,750 |
0 |
0,00011 |
3,1 pro LNG Otto (dvoupalivový pohon, střední rychlost) |
|
1,7 pro LNG Otto (dvoupalivový pohon, nízká rychlost) |
|||||
0,2 pro naftu LNG (dvoupalivový pohon, nízká rychlost) |
|||||
2,6 pro plynové zážehové motory se spalováním chudé směsi (LBSI) |
|||||
Biomethanol |
1,375 |
TBM |
TBM |
– |
|
jiná možnost |
3,115 |
0,00005 |
0,00018 |
– |
|
Bio-H2 |
0 |
0 |
0 pro palivové články |
– |
|
TBM pro spalovací motory |
|||||
Paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu e-paliva |
e-nafta |
3,206 |
0,00005 |
0,00018 |
– |
e-methanol |
1,375 |
TBM |
TBM |
– |
|
e-LNG |
2,750 |
0 |
0,00011 |
3,1 pro LNG Otto (dvoupalivový pohon, střední rychlost) |
|
1,7 pro LNG Otto (dvoupalivový pohon, nízká rychlost) |
|||||
0,2 pro naftu LNG (dvoupalivový pohon, nízká rychlost) |
|||||
2,6 pro plynové zážehové motory se spalováním chudé směsi (LBSI) |
|||||
e-H2 |
0 |
0 |
0 pro palivové články |
– |
|
TBM pro spalovací motory |
|||||
e-NH3 |
0 |
N/A |
TBM |
N/A |
|
e-LPG |
N/A |
N/A |
N/A |
N/A |
|
e-DME |
N/A |
N/A |
N/A |
– |
Sloupec 1 označuje třídu paliv.
Sloupec 2 označuje název příslušných typů paliva pro každou třídu.
Sloupec 3 obsahuje emisní faktor EF pro oxid uhličitý v gCO2/gfuel.
Sloupec 4 obsahuje emisní faktor EF pro methan v gCH4/gfuel.
Sloupec 5 obsahuje emisní faktor EF pro oxid dusný v gN2O/gfuel.
Sloupec 6 identifikuje část paliva ztracenou jako fugitivní a uniklé emise (Cj) měřenou jako % hmotnosti paliva použitého konkrétním zdrojem emisí. U paliv, jako je LNG, u nichž existují fugitivní a uniklé emise, je množství fugitivních a uniklých emisí uvedené v tabulce vyjádřeno v % hmotnosti použitého paliva. Hodnoty Cj v tabulce jsou vypočteny při 50 % plného zatížení motoru.
* Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805 ze dne 13. září 2023 o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES (Úř. věst. L 234, 22.9.2023, s. 48).
** Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2066 ze dne 19. prosince 2018 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a o změně nařízení Komise (EU) č. 601/2012 (Úř. věst. L 334, 31.12.2018, s. 1).
B. METODY STANOVENÍ EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ
Společnost v plánu monitorování uvede, která metoda se má použít k stanovení emisí skleníkových plynů u každé lodě, za niž nese odpovědnost, a zaručí, že jakmile byla metoda zvolena, je důsledně uplatňována.
Lze použít následující metody A, B, C a D založené na postupu výpočtu nebo postupu měření.
Při postupu výpočtu (metody A, B a C) se emise vypočítají podle vzorců stanovených v části A. Pro tento účel se skutečná spotřeba paliva pro každou plavbu určí pomocí některé z níže popsaných metod A, B nebo C a použitých pro účely výpočtu. Při výběru některé z metod A, B nebo C se berou v úvahu zdroje nejistoty a související úrovně nejistoty. Společnost pravidelně provádí vhodné kontrolní činnosti, včetně křížových kontrol mezi množstvím načerpaného paliva uvedeného v dodacích listech paliva (BDN) a množstvím načerpaného paliva podle palubního měření, a pokud jsou pozorovány významné odchylky, přijme nápravná opatření.
Při postupu měření (metoda D) se používají přímá měření emisí skleníkových plynů.
Lze použít jakoukoli kombinaci metod A, B, C a D posouzenou ověřovatelem, pokud se tak zvýší celková přesnost měření.
1. Metoda A: Dodací listy paliva a pravidelné kontroly palivových nádrží
Tato metoda je založena na množství a typu paliva, které je uvedeno v dodacím listu paliva, v kombinaci s pravidelnými kontrolami palivových nádrží na základě odečtů množství paliva. Palivo spotřebované za určité období se získá tak, že se k množství paliva na začátku období přičte doplněné palivo, odečte zůstatek paliva na konci období a palivo odčerpané z nádrží mezi počátkem a koncem období.
Obdobím se rozumí doba mezi dvěma zastávkami v přístavu nebo doba strávená v přístavu. U paliva spotřebovaného za určité období je třeba upřesnit typ paliva a obsah síry.
Tato metoda se nepoužije, nejsou-li na palubě k dispozici dodací listy paliva, zejména v případě, je-li jako palivo použit náklad, například odpařený zkapalněný zemní plyn (LNG).
Na základě stávajících předpisů podle přílohy VI úmluvy MARPOL jsou dodací listy paliva povinné, mají být uchovávány na palubě po dobu tří let od dodání lodního paliva a mají být snadno dostupné. Pravidelné kontroly palivových nádrží na lodi jsou založeny na odečtech množství paliva v palivových nádržích. K určení obsahu v době odečtu množství paliva v nádrži se využívají tabulky jednotlivých palivových nádrží. Nejistota související s touto metodou se uvede v plánu monitorování. Odečty z palivových nádrží se provádějí pomocí vhodných metod, například automatizovaných systémů, sondování a ponorných měřicích pásem. Metoda sondování nádrží a nejistota spjatá s touto metodou se uvedou v plánu monitorování.
Je-li množství doplněného paliva nebo množství paliva zbývajícího v nádržích stanoveno v jednotkách objemu (vyjádřeného v metrech krychlových), převede společnost toto množství z objemového vyjádření na hmotnostní vyjádření pomocí hodnot skutečné hustoty. Společnost stanoví skutečnou hustotu použitím buď:
palubních měřicích systémů; nebo
hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva;
je-li dostupná, hustoty naměřené při zkušební analýze provedené v akreditované laboratoři pro testování paliva.
Skutečná hustota se vyjadřuje v kg/m3 a stanoví se pro příslušnou teplotu při konkrétním měření. Nejsou-li hodnoty skutečné hustoty k dispozici, použije se po posouzení ověřovatelem standardní faktor hustoty pro příslušný typ paliva.
2. Metoda B: Monitorování palivových nádrží na lodi
Tato metoda je založena na odečtech ze všech palivových nádrží na lodi. Odečty paliva se provádějí denně, je-li loď na moři, a pokaždé, když loď doplňuje či odčerpává palivo.
Kumulativní změny úrovně paliva v nádrži mezi dvěma odečty představují palivo spotřebované za určité období.
Obdobím se rozumí doba mezi dvěma zastávkami v přístavu nebo doba strávená v přístavu. U paliva spotřebovaného za určité období je třeba upřesnit typ paliva a obsah síry.
Odečty z palivových nádrží se provádějí pomocí vhodných metod, například automatizovaných systémů, sondování a ponorných měřicích pásem. Metoda sondování nádrží a nejistota spjatá s touto metodou se uvedou v plánu monitorování.
Je-li množství doplněného paliva nebo množství paliva zbývajícího v nádržích stanoveno v jednotkách objemu (vyjádřeného v metrech krychlových), převede společnost toto množství z objemového vyjádření na hmotnostní vyjádření pomocí hodnot skutečné hustoty. Společnost stanoví skutečnou hustotu použitím buď:
palubních měřicích systémů; nebo
hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva;
je-li dostupná, hustoty naměřené při zkušební analýze provedené v akreditované laboratoři pro testování paliva.
Skutečná hustota se vyjadřuje v kg/m3 a stanoví se pro příslušnou teplotu při konkrétním měření. Nejsou-li hodnoty skutečné hustoty k dispozici, použije se po posouzení ověřovatelem standardní faktor hustoty pro příslušný typ paliva.
3. Metoda C: Průtokoměry pro příslušné procesy spalování
Tato metoda je založena na měření průtoků paliva přímo na lodi. K určení celkové spotřeby paliva za určité období se zkombinují údaje ze všech průtokoměrů spojených s relevantními zdroji emisí skleníkových plynů.
Obdobím se rozumí doba mezi dvěma zastávkami v přístavu nebo doba strávená v přístavu. U paliva spotřebovaného za určité období je třeba sledovat typ paliva a obsah síry.
Použitá metoda kalibrace a nejistota spjatá s použitými průtokoměry se uvedou v plánu monitorování.
Je-li množství spotřebovaného paliva stanoveno v jednotkách objemu (vyjádřeného v metrech krychlových), převede společnost toto množství z objemového vyjádření na hmotnostní vyjádření pomocí hodnot skutečné hustoty. Společnost stanoví skutečnou hustotu použitím buď:
palubních měřicích systémů; nebo
hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva;
je-li dostupná, hustoty naměřené při zkušební analýze provedené v akreditované laboratoři pro testování paliva.
Skutečná hustota se vyjadřuje v kg/m3 a stanoví se pro příslušnou teplotu při konkrétním měření. Nejsou-li hodnoty skutečné hustoty k dispozici, použije se po posouzení ověřovatelem standardní faktor hustoty pro příslušný typ paliva.
4. Metoda D: Přímé měření emisí skleníkových plynů
Přímé měření emisí skleníkových plynů lze použít u plaveb a pro emise skleníkových plynů, které vzniknou v přístavech spadajících do jurisdikce členských států. Pro lodě, u nichž je vykazování CO2 založeno na této metodě použité pro všechny zdroje emisí na lodi, se spotřeba paliva vypočte za použití měření emisí CO2 a použitelného emisního faktoru příslušných paliv a zdrojů emisí.
Tato metoda je založena na stanovení toků emisí skleníkových plynů ve výfukových potrubích (komínech) vynásobením koncentrace skleníkových plynů ve výfukovém plynu průtokem výfukového plynu.
Použití této metody ke stanovení emisí skleníkových plynů nebrání společnostem v použití jakékoli jiné metody popsané v této části na jakýkoli jiný skleníkový plyn.
Použitá metoda kalibrace a nejistota spjatá použitými přístroji se uvedou v plánu monitorování.
C. SPRÁVA A KONTROLA ÚDAJŮ
1. Kontrolní systém
1.1 Společnost provede posouzení rizik s cílem určit zdroje rizika chyb v toku dat z primárních údajů do konečných údajů ve výkazu emisí a vytvoří, zdokumentuje, provádí a udržuje účinný kontrolní systém, aby bylo zajištěno, že zprávy vyplývající z činností týkajících se toku dat neobsahují nesprávné údaje a jsou v souladu s plánem monitorování a s tímto nařízením.
Společnost na požádání zpřístupní posouzení rizik uvedené v prvním pododstavci příslušnému správnímu orgánu. Společnost je také zpřístupní pro účely ověřování.
1.2 Pro účely bodu 1.1 prvního pododstavce společnost vytvoří, zdokumentuje, provádí a udržuje písemné postupy, odděleně od plánu monitorování, pro činnosti týkající se toku dat, jakož i pro kontrolní činnosti a zahrne do plánu monitorování odkazy na tyto postupy a jejich popis. Společnost na požádání zpřístupní veškeré písemné dokumenty o postupech příslušnému správnímu orgánu. Společnost zpřístupní tuto dokumentaci také pro účely ověřování.
1.3 Kontrolní činnosti podle bodu 1.2 v příslušných případech zahrnují:
zajištění kvality příslušných měřicích zařízení;
zabezpečení kvality systémů informačních technologií zaručující, že příslušné systémy jsou navrženy, zdokumentovány, testovány, prováděny, kontrolovány a udržovány způsobem, který umožňuje spolehlivé, přesné a včasné zpracování dat na základě rizik zjištěných v souladu s bodem 1.1;
oddělení povinností při činnostech týkajících se toku dat a kontrolních činnostech a řízení nezbytných pravomocí;
vnitřní přezkumy a ověřování údajů;
opravy a nápravná opatření;
řízení externě zajišťovaných procesů;
vedení záznamů a dokumentace včetně správy verzí dokumentů.
1.4 Pro účely bodu 1.3 písm. a) zajistí společnost kalibraci všech příslušných měřicích zařízení, jejich nastavení a kontrolu v pravidelných intervalech i před použitím, včetně kontroly podle příslušných norem pro měření porovnatelných s mezinárodními normami pro měření, pokud jsou k dispozici, přiměřených zjištěným rizikům.
Pokud součásti měřicích systémů nelze kalibrovat, uvede je společnost v plánu monitorování a navrhne alternativní kontrolní činnosti.
Zjistí-li se, že vybavení nesplňuje požadavky na výkonnost, přijme společnost neprodleně nezbytná nápravná opatření.
1.5 Pro účely bodu 1.3 písm. d) společnost přezkoumá a ověří údaje vyplývající z činností týkajících se toku dat uvedených v bodě 1.2.
Tento přezkum a validace údajů zahrnuje:
kontrolu úplnosti údajů;
porovnání údajů, které společnost získala, monitorovala a vykázala za několik let;
porovnání údajů a hodnot vyplývajících z různých monitorovacích metod, pokud se používá více než jedna metoda monitorování.
1.6 Pro účely bodu 1.3 písm. e) společnost zajistí, aby se neprodleně přijala nápravná opatření a byly opraveny dotčené údaje, pokud se zjistí, že činnosti týkající se toku dat nebo kontrolní činnosti efektivně nefungují nebo nedodržují pravidla stanovená v dokumentaci ohledně postupů pro tyto činnosti.
1.7 Pro účely bodu 1.3 písm. f), pokud společnost zajišťuje externě jednu nebo více činností týkajících se toku dat nebo kontrolních činností uvedených v bodě 1.1, provede všechny tyto kroky:
kontrolu kvality externě zajištěných činností týkajících se toku dat a kontrolních činností v souladu s tímto nařízením;
stanovení příslušných požadavků na výstupy externě zajištěných procesů a metody používané v těchto procesech;
kontrolu kvality výstupů a metod uvedených v písmenu b);
zajištění, aby byly externě zajištěné činnosti prováděny tak, aby odpovídaly inherentním a kontrolním rizikům zjištěným při posouzení rizika uvedeného v bodě 1.1.
1.8 Společnost monitoruje účinnost kontrolního systému, zejména prostřednictvím vnitřních přezkoumání a na základě zohlednění zjištění ověřovatele během ověřování zpráv o emisích a zpráv uvedených v čl. 11 odst. 2.
Pokud společnost zjistí, že kontrolní systém není efektivní nebo neodpovídá zjištěným rizikům, zajistí zlepšení kontrolního systému a podle potřeby aktualizuje plán monitorování nebo základní písemné postupy pro činnosti týkající se toku dat, posouzení rizik a kontrolních činností.
2. Chybějící údaje
2.1. Pokud chybějí údaje relevantní pro stanovení emisí skleníkových plynů lodě pro jednu nebo více plaveb, použije společnost náhradní údaje vypočítané v souladu s alternativními metodami uvedenými v plánu monitorování, který posoudil ověřovatel a případně schválil odpovědný správní orgán.
Pokud chybějí údaje relevantní pro stanovení emisí skleníkových plynů lodi pro jednu nebo více plaveb, pro které plán monitorování neuvádí alternativní metody monitorování nebo alternativní zdroje údajů pro potvrzení údajů nebo pro odstranění chybějících údajů, použije společnost vhodnou metodu odhadu ke stanovení konzervativních náhradních údajů za příslušné časové období a chybějící parametr.
2.2. Není-li z technických důvodů dočasně proveditelné použít plán monitorování uspokojivě posouzený ověřovatelem a případně schválený odpovědným správním orgánem, použije společnost pro účely provádění podpůrných kontrol metodu založenou na alternativních zdrojích údajů uvedených v plánu monitorování, nebo není-li taková alternativa obsažena v plánu monitorování, alternativní metodu, která poskytuje náhradní údaje nebo konzervativní odhad, dokud nebudou obnoveny podmínky pro použití schváleného plánu monitorování.
Společnost přijme veškerá nezbytná opatření, aby dosáhla toho, že plán monitorování bude moci být rychle použit.
2.3. Je-li použita metoda odhadu v souladu s bodem 2.1 nebo dojde-li k dočasné odchylce od plánu monitorování v souladu s bodem 2.2, společnost bez zbytečného odkladu vypracuje písemný postup, aby se v budoucnu zabránilo tomuto typu chybějících údajů, a upraví plán monitorování v souladu s článkem 7.“
PŘÍLOHA II
Monitorování dalších příslušných informací
A. MONITOROVÁNÍ JEDNOTLIVÝCH PLAVEB (ČLÁNEK 9)
1. Při monitorování dalších příslušných informací u jednotlivých plaveb (čl. 9 odst. 1) společnosti dodržují tato pravidla:
►M1 Datum a hodina vyplutí z místa vyvázání a připlutí do místa vyvázání se vyjádří pomocí greenwichského středního času (GMT/UTC). ◄ Doba strávená na moři se vypočte na základě informací o vyplutí z přístavu a připlutí do přístavu, přičemž se vyloučí doba kotvení.
Vzdáleností, kterou loď urazila, může být buď délka nejpřímější trasy mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí, nebo skutečná vzdálenost, kterou loď urazila. V případě, že se použije délka nejpřímější trasy mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí, by se měl zohlednit konzervativní opravný faktor, aby se zaručilo, že vzdálenost, kterou loď urazila, není výrazně podhodnocena. Plán monitorování stanoví, který výpočet vzdálenosti se použije, a v případě potřeby použitý opravný faktor. ►M1 Vzdálenost, kterou loď urazila, se určí od místa vyvázání v přístavu vyplutí do místa vyvázání v přístavu připlutí a vyjádří se v námořních mílích. ◄
Přepravní výkon se určí vynásobením vzdálenosti, kterou loď urazila, množstvím přepravovaného nákladu.
U osobních lodí se k vyjádření přepravovaného nákladu použije počet cestujících. U všech ostatních kategorií lodí se množství přepravovaného nákladu vyjádří buď v metrických tunách, nebo případně ve standardních metrech krychlových nákladu.
►M1 U lodí typu ro-ro se přepravovaný náklad vymezí jako hmotnost nákladu na palubě, určená jako skutečná hmotnost nebo počet nákladových jednotek (nákladních vozidel, automobilů atd.) nebo jako obsazené metry jízdních pruhů vynásobené standardními hodnotami pro jejich hmotnost. ◄
Pro účely tohoto nařízení se „lodí typu ro-ro“ rozumí loď určená pro přepravu nákladních přepravních jednotek, které mohou najet na loď a sjet z lodě, nebo mající nákladové prostory, do nichž lze najet a z nich vyjet.
U kontejnerových lodí se přepravovaný náklad určí jako celková hmotnost nákladu v metrických tunách, nebo není-li to možné, jako počet jednotek odpovídajících 20stopým jednotkám (TEU) vynásobený jejich standardní hmotností. Je-li náklad přepravovaný kontejnerovým plavidlem určen podle příslušných pokynů nebo nástrojů IMO v souladu s Mezinárodní úmluvou o bezpečnosti života na moři (SOLAS), má se za to, že takové určení je v souladu s tímto nařízením.
Pro účely tohoto nařízení se „kontejnerovou lodí“ rozumí loď určená výhradně pro přepravu kontejnerů v nákladových prostorách a na palubě.
Při určování přepravovaného nákladu pro jiné kategorie lodí, než jsou osobní lodě, lodě typu ro-ro a kontejnerové lodě, lze zohlednit hmotnost a objem případného přepravovaného nákladu a počet případných přepravovaných cestujících. Tyto kategorie mimo jiné zahrnují tankery, lodě přepravující volně ložený náklad, lodě pro kusový náklad, chladírenské nákladní lodě, lodě na přepravu vozidel a lodě pro kombinovanou přepravu.
2. S cílem zajistit jednotné podmínky pro uplatňování ►M3 bodu 1 písm. g) ◄ přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů technická pravidla blíže určující parametry použitelné pro každou z ostatních kategorií lodí uvedených ve zmíněném písmenu.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2 nejpozději 31. prosince 2016.
Komise může prostřednictvím prováděcích aktů případně revidovat platné parametry uvedené v ►M3 v bodě 1 písm. g) ◄ . Komise rovněž reviduje tyto parametry, je-li to třeba ke zohlednění změn této přílohy podle čl. 5 odst. 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.
3. Při dodržování pravidel uvedených ►M3 v bodech 1 a 2 ◄ mohou společnosti rovněž zvolit uvedení specifických informací týkajících se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem.
B. ROČNÍ MONITOROVÁNÍ (ČLÁNEK 10)
Při ročním monitorování dalších příslušných informací společnosti dodržují tato pravidla:
Hodnoty, které mají být monitorovány podle článku 10, se určují úhrnem příslušných údajů o jednotlivých plavbách.
Průměrná energetická účinnost se monitoruje pomocí alespoň čtyř ukazatelů: spotřeby paliva ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, spotřeby paliva ve vztahu k přepravnímu výkonu, emisí skleníkových plynů ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, a emisí skleníkových plynů ve vztahu k přepravnímu výkonu, a vypočte se takto:
spotřeba paliva za jednotku vzdálenosti = celková roční spotřeba paliva/celková vzdálenost, kterou loď urazila
spotřeba paliva za jednotku přepravního výkonu = celková roční spotřeba paliva/celkový přepravní výkon
emise skleníkových plynů za jednotku vzdálenosti = celkové roční emise skleníkových plynů/celková vzdálenost, kterou loď urazila
emise skleníkových plynů za jednotku přepravního výkonu = celkové roční emise skleníkových plynů/celkový přepravní výkon.
Kromě toho mohou lodě případně sledovat průměrnou energetickou účinnost pomocí těchto dvou ukazatelů energetické účinnosti: spotřeby paliva po dobu strávenou na moři a emisí skleníkových plynů po dobu strávenou na moři, která se vypočte takto:
spotřeba paliva po dobu strávenou na moři = celková roční spotřeba paliva/celková doba strávená na moři
emise skleníkových plynů po dobu strávenou na moři = celkové roční emise skleníkových plynů/celková doba strávená na moři
Při dodržování těchto pravidel mohou společnosti rovněž zvolit uvedení specifických informací týkajících se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem, jakož i dalších informací týkajících se spotřebovaného paliva a emisí skleníkových plynů, s rozlišením na základě dalších kritérií uvedených v plánu monitorování.
C. MONITOROVÁNÍ CELKOVÝCH SOUHRNNÝCH EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ, NA NĚŽ SE VZTAHUJE SMĚRNICE 2003/87/ES, V SOUVISLOSTI S ČINNOSTMI NÁMOŘNÍ DOPRAVY A INFORMACÍ ODŮVODŇUJÍCÍCH ODCHYLKY OD ČL. 12 ODST. 3 UVEDENÉ SMĚRNICE (ČL. 10 PÍSM. K))
1. Pravidla pro každoroční monitorování celkových souhrnných emisí skleníkových plynů lodí, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES, v souvislosti s činnostmi námořní dopravy uvedenými v příloze I uvedené směrnice, které mají být vykazovány podle uvedené směrnice
Společnosti určí příslušná množství každého skleníkového plynu zvlášť a součet těchto množství vyjádřených v ekvivalentech CO2.
Společnosti zohlední množství každého typu paliva spotřebovaného při činnostech námořní dopravy spadajících do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES s ohledem na období, během něhož byly za loď odpovědné, pokud jde o povinnosti stanovené v uvedené směrnici.
Společnosti případně provedou výpočty uvedené v bodech 1.1 až 1.7 v níže uvedeném pořadí.
1.1. Obecná zásada
Pro účely monitorování celkových souhrnných emisí skleníkových plynů lodí, které mají být vykázány podle směrnice 2003/87/ES, použijí společnosti vzorce stanovené v části A přílohy I tohoto nařízení s přihlédnutím k druhům emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES.
1.2. Odchylka od obecné zásady a použití emisních faktorů podle článku 14 směrnice 2003/87/ES
Odchylně od bodu 1.1 společnosti neuplatňují pravidla stanovená v části A přílohy I tohoto nařízení, pokud jde o stanovení emisních faktorů CO2, pokud společnost používá palivo, které splňuje kritéria udržitelnosti a kritéria úspor emisí skleníkových plynů pro využívání biomasy stanovená směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ( 5 ), s případnými nezbytnými úpravami pro použití, jak je stanoveno v prováděcím nařízení (EU) 2018/2066. V takových případech se musí emisní faktor CO2 podílu biomasy v palivu rovnat nule.
Odchylně od bodu 1.1 společnosti neuplatňují pravidla stanovená v části A přílohy I tohoto nařízení, pokud jde o stanovení emisních faktorů CO2, pokud společnost používá paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu (RFNBO) a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku (RCF). V takových případech se emisní faktor CO2 určí v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2018/2066.
1.3. Odchylka od obecné zásady v případě plavby mezi přístavem spadajícím do jurisdikce členského státu a přístavem mimo jurisdikci členského státu
V souladu se zeměpisnou oblastí působnosti uvedenou v článku 3ga směrnice 2003/87/ES se množství vypočítaná v souladu s body 1.1 a 1.2 této části vynásobí koeficientem 50 %, pokud jsou emise skleníkových plynů uvolněny lodí při plavbě z přístavu určení spadajícího do jurisdikce členského státu do přístavu určení mimo jurisdikci členského státu nebo plavbou z přístavu určení mimo jurisdikci členského státu a připlutí do přístavu určení spadajícího do jurisdikce členského státu.
1.4. Odchylka od obecné zásady v případě emisí CO2 podle čl. 12 odst. 3a a 3b směrnice 2003/87/ES
Odchylně od bodu 1.1, pokud emise CO2 spadají do oblasti působnosti čl. 12 odst. 3a nebo 3b směrnice 2003/87/ES, se množství těchto emisí vypočítaná v souladu s body 1.1, 1.2 a 1.3 této části vynásobí nulou.
1.5. Odchylka od obecné zásady v případě emisí skleníkových plynů z plavby nebo činností uvedených v čl. 12 odst. 3-d, 3-c nebo 3-b směrnice 2003/87/ES
Odchylně od bodu 1.1, pokud emise skleníkových plynů spadají do oblasti působnosti čl. 12 odst. 3-d, 3-c nebo 3-b směrnice 2003/87/ES, se množství vypočítaná v souladu s body 1.1 až 1.4 této části vynásobí nulou.
1.6. Výpočet celkových souhrnných emisí skleníkových plynů lodí, které mají být vykázány podle směrnice 2003/87/ES v případě, že společnost chce využít odchylky stanovené v čl. 12 odst. 3-e uvedené směrnice
Společnosti, které chtějí využít výjimky pro lodě ledové třídy stanovené v čl. 12 odst. 3-e směrnice 2003/87/ES, odečtou 5 % z částek vypočtených v souladu s body 1.1 až 1.5 této části.
1.7. Výpočet celkových souhrnných emisí skleníkových plynů lodí, které mají být vykázány podle směrnice 2003/87/ES, s přihlédnutím k článku 3gb uvedené směrnice
Pokud jde o emise za vykazované roky 2024 a 2025, společnosti případně použijí zaváděcí procentní podíly stanovené v článku 3gb směrnice 2003/87/ES na množství vypočítaná v souladu s body 1.1 až 1.6 této části. Společnosti agregují množství každého plynu pro výpočet celkových souhrnných emisí skleníkových plynů lodí, které mají být vykázány podle směrnice 2003/87/ES.
2. Monitorování nezbytných informací odůvodňujících použití příslušné odchylky od čl. 12 odst. 3 směrnice 2003/87/ES
2.1. Pokud emise skleníkových plynů spadají do oblasti působnosti čl. 12 odst. 3-d, 3-c nebo 3-b směrnice 2003/87/ES, společnosti monitorují po dobu, po kterou byla loď v jejich odpovědnosti, pro každý druh odchylky stanovené v uvedených ustanoveních tyto informace:
přístav vyplutí a přístav připlutí včetně data a hodiny vyplutí a připlutí;
množství a emisní faktor pro každý typ spotřebovaného paliva s přihlédnutím k ustanovením bodu 1.2;
emise skleníkových plynů vypočtené podle bodů 1.1, 1.2 a 1.3;
vzdálenost, kterou loď urazila;
dobu strávenou na moři.
2.2 Pokud všechny emise skleníkových plynů uvolněné lodí za vykazované období spadají do oblasti působnosti čl. 12 odst. 3-d, 3-c nebo 3-b směrnice 2003/87/ES a pokud loď v souladu se svým harmonogramem během tohoto vykazovaného období uskuteční více než 300 plaveb, není společnost povinna monitorovat informace uvedené v bodě 2.1 této části podle jednotlivých plaveb této lodi za dané vykazované období.
2.3. Pokud emise skleníkových plynů spadají do oblasti působnosti čl. 12 odst. 3-e směrnice 2003/87/ES, poskytnou společnosti informace týkající se lodi ledové třídy
PŘÍLOHA III
Skutečnosti, ke kterým je třeba přihlížet v aktech v přenesené pravomoci stanovených v článcích 15 a 16
A. POSTUPY OVĚŘOVÁNÍ
B. AKREDITACE OVĚŘOVATELŮ
( 1 ) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).
( 2 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).
( 3 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).
( 4 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13).
( *1 ) Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 55.“
( 5 ) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).