EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Interinstitutional Agreement on better law-making
Dohoda mezi orgány o „Zlepšení tvorby právních předpisů“
Dohoda mezi orgány o „Zlepšení tvorby právních předpisů“
This summary has been archived and will not be updated, because the summarised document is no longer in force or does not reflect the current situation.
Dohoda mezi orgány o „Zlepšení tvorby právních předpisů“
Evropské instituce disponují mnoha nástroji pro vylepšení a zjednodušení právních předpisů Společenství – kodifikace, přepracování znění, samoregulace, společná regulace, posouzení dopadu, konzultace atp. Touto dohodou mezi orgány se zavazují ke společné práci na zlepšení tvorby právních předpisů.
AKT
Interinstitutional agreement on better law-making (Interinstitucionální dohoda – „Zlepšení tvorby právních předpisů“)
PŘEHLED
Tato dohoda mezi orgány se týká Evropského parlamentu, Rady Evropské unie (EU) a Komise. Tato dohoda stanovuje základní principy a podmínky spolupráce mezi orgány, především v legislativním procesu. Dohoda má za cíl optimalizovat vytváření a uplatňování právních předpisů Unie.
Lepší spolupráce mezi orgány a průhlednost
Tyto tři instituce se nejprve dohodly na lepší koordinaci legislativního procesu. To znamená, že se ve vhodném čase vzájemně informují o svých projektech a pracích, například prostřednictvím ročního legislativního harmonogramu nebo synchronizací zpracování společné dokumentace na úrovni přípravných orgánů každé z institucí.
Všechny tři instituce se zavazují zvýšit transparentnost informací a jejich přístupnost občanovi, například tím, že budou skrze systematické využívání nových informačních technologií vysílat více veřejných debat, rozšíří přístup veřejnosti k EUR-Lex a budou organizovat tiskové konference společné pro všechny tři instituce, jakmile tyto dojdou ke shodě v řádném legislativním procesu.
U každého z návrhů Komise vysvětlí a odůvodní před Evropským parlamentem a Radou výběr legislativního nástroje a právního základu. Dohlíží na to, aby byla navrhovaná opatření jednoduchá a nezbytná.
Podpora společné regulace a samoregulace
EU tvoří jen právní předpisy, které jsou nezbytné. Někdy je vhodné využít alternativních regulačních mechanismů, jako jsou společná regulace a samoregulace.
Společná regulace je mechanismem, který svěřuje provádění cílů legislativního aktu stranám, kterých se akt týká a které jsou v dané oblasti uznávané (hospodářské subjekty, sociální partneři, nevládní organizace atd.). Základní legislativní akt pak definuje rámec a šíři společné regulace. Dotčené strany jsou poté schopny uzavřít mezi sebou dobrovolné dohody, aby mohly uskutečnit cíle legislativního aktu.
Samoregulace dává hospodářským subjektům, sociálním partnerům, nevládním organizacím nebo sdružením možnost, aby mezi sebou a pro sebe přijaly společné pokyny na evropské úrovni. Tyto pokyny mohou mít například podobu kodexu chování nebo odvětvové dohody. Většinou nevyžadují, aby k nim evropské instituce zaujaly nějaké stanovisko. Instituce si však zachovávají možnost přijmout legislativní akt, pokud by se jednalo o oblast, ve které EU disponuje nějakou pravomocí.
Vyšší kvalita legislativy
Všechny tři instituce se zavazují vytvářet jasnou, jednoduchou a účinnou legislativu. Komise je vyzvána, aby přikročila k předlegislativním konzultacím a aby zveřejňovala výsledky těchto konzultací. Bude i nadále provádět posuzování dopadu hlavních legislativních návrhů, sloužící k vyhodnocení vlivu na hospodářskou a sociální oblast a na životní prostředí. Pokud Evropský parlament a Rada přijmou významný pozměňovací návrh, je vhodné posoudit i dopad tohoto pozměňovacího návrhu. Pro posílení soudržnosti textů je nutné provést před konečným přijetím aktu právní kontrolu.
Lepší provádění a uplatňování práva Unie
Směrnice musí obsahovat závazné lhůty pro provedení, které nesmí být delší než dva roky a které členské státy podnítí k tomu, aby prováděly právo Unie správně a v předepsaných termínech. Pokud k provedení nedojde, Komise může zahájit řízení pro porušení práva. Sestavuje roční zprávy, které umožňují vyhodnotit provádění směrnic do právních systémů jednotlivých členských států.
Jednodušší legislativa
Zjednodušení legislativy se může provádět několika způsoby: skrze zrušení aktů, které již nejsou uplatňovány, nebo kodifikováním a přepracováním znění aktů. Kodifikace je procedura, která má za cíl zrušovat akty, jež jsou předmětem kodifikace, a nahrazovat je jednotným aktem bez jakékoliv změny jejich věcného obsahu. Přepracované znění znamená přijetí nového právního aktu, který do jediného textu zahrne jak podstatné změny, které vnáší do předchozího aktu, tak ustanovení tohoto aktu, která zůstávají beze změny. Nový právní akt nahrazuje a zrušuje akt předchozí.
Odkazy
Akt |
Vstup v platnost |
Lhůta pro provedení v členských státech |
Úřední věstník |
16. 12. 2003 |
– |
Úř. věst. C 321 ze dne 31. 12. 2003 |
SOUVISEJÍCÍ AKTY
Interinstitucionální dohoda ze dne 22. prosince 1998 o společných pokynech k redakční kvalitě právních předpisů Společenství (Úř. věst. C 73 ze dne 17.3.1999)
Tato dohoda mezi orgány stanovuje pokyny k redakční kvalitě právních předpisů Společenství. Například veškeré akty musí mít vzorovou strukturu (název, preambule, ustanovení, přílohy). Obsah aktu musí být sepsán stručně a jednotně.
Interinstitucionální dohoda ze dne 20. prosince 1994 – Zrychlená pracovní metoda pro úřední kodifikaci právních předpisů (Úř. věst. C 102 ze dne 4.4.1996) Tato dohoda mezi orgány připomíná, že kodifikace nenese žádnou změnu věcného obsahu dotčených aktů. Návrh kodifikace ze strany Komise posoudí Evropský parlament a Rada ve zrychleném procesu.
Interinstitucionální dohoda ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (Úř. věst. C 77 ze dne 28.3.2002)
Tato dohoda mezi orgány stanovuje podmínky přepracování: přepracování musí být podložené důvody explicitně vyjmenovanými v důvodové zprávě. Ustanovení předchozího aktu, která zůstávají beze změny, musí být přesně vyznačena.
Poslední aktualizace: 28.10.2011