EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Specific programme “Capacities”
Zvláštní program „Kapacity“
Zvláštní program „Kapacity“
This summary has been archived and will not be updated, because the summarised document is no longer in force or does not reflect the current situation.
Zvláštní program „Kapacity“
Cílem tohoto zvláštního programu je posílení výzkumných infrastruktur v Evropě. Provedená opatření budou směřovat ke sblížení malých a středních podniků (MSP), regionů, občanské společnosti i třetích zemí s vědeckou obcí, ale i k posílení výzkumného potenciálu těchto různých aktérů a k souladu mezi jednotlivými politikami. Tento dokument nabízí podrobný popis zvláštního programu (zvláštní cíle, charakteristiky, přístupy, oblasti činností apod.)
AKT
Rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Kapacity, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013).
PŘEHLED
Zvláštní program „Kapacity“ navazuje na předchozí opatření a zaměřuje se především na vytváření nových výzkumných a inovačních infrastruktur v celé Evropě.
K tomuto účelu program využívá strategického přístupu rozděleného do dvou fází: přípravné fáze a realizační fáze. Zvolený přístup se týká následujících oblastí:
Pokud jde o rozpočet, částka potřebná k provádění zvláštního programu v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se odhaduje na 4 097 milionů EUR.
CHARAKTERISTIKY A OBECNÉ CÍLE
Všechny prostředky uvolněné programem odpovídají zvláštním cílům jednotlivých oblastí:
Je třeba si uvědomit, že při provádění 7. rámcového programu včetně různých zvláštních programů a všech s nimi spojených výzkumných činností je nutné brát ohled na základní etické principy i na společenské, právní, sociálně-ekonomické a kulturní aspekty a na rovnost žen a mužů.
TÉMATA: CÍLE, PŘÍSTUPY, OPATŘENÍ
Pro každé téma zvláštního programu se určuje:
Výzkumné infrastruktury
V této oblasti se zvláštní program snaží o optimalizaci využití a rozvoje evropských výzkumných infrastruktur *, ale i o podporu při jejich vytváření a modernizaci. Kromě toho lze zvážit také podpůrná opatření, která by reagovala na případné nově vznikající potřeby. Na obecnější úrovni jde o posílení technologického know-how v zájmu konkurenceschopnější a dynamičtější znalostní ekonomiky.
Opatření týkající se výzkumných infrastruktur (stávajících nebo nově vytvořených) i nových požadavků jsou následující:
Rozpočet přidělený této výzkumné oblasti dosahuje výše 1 715 milionů EUR.
Výzkum ve prospěch malých a středních podniků
Na podporu MSP a sdružení MSP v lepším využívání výzkumných poznatků ve prospěch jejich růstu, know-how a inovační kapacity jsou naplánovány dva zvláštní režimy:
Na oba režimy budou přiděleny finanční prostředky v celkové výši 1 336 milionů EUR.
Regiony znalostí
Prvotním cílem tohoto zvláštního programu je posílení výzkumného potenciálu evropských regionů. V celé Evropě se proto bude přednostně podporovat rozvoj „regionálních uskupení“, jejichž členy budou regionální orgány, vysoké školy, výzkumná střediska, podniky a další zúčastněné strany. K prioritám programu patří i lepší koordinace mezi regionální politikou a politikami zaměřenými na výzkum.
Různé projekty této tematické oblasti budou zahrnovat následující činnosti:
Rozpočet přidělený regionům znalostí bude činit 126 milionů EUR.
Výzkumný potenciál
Program by se měl zaměřit na nejméně rozvinuté a nejvzdálenější regiony Evropské unie (EU) a pomoci jim v plném využití jejich kapacit v oblasti výzkumu. To by pak mělo vést k výraznému zvýšení výzkumného potenciálu (posílení znalostí, rozvoj nových schopností, větší zviditelnění) rozšířené Unie.
Pokud jde o konkrétní činnosti, příslušná opatření se zaměří zejména na strategická partnerství včetně twinningu mezi výzkumnými skupinami (z veřejného i soukromého sektoru) z těchto regionů a špičkovými výzkumnými skupinami z jiných regionů Evropy. Tato partnerství i twinning poskytnou výzkumným skupinám z nejméně rozvinutých regionů, vybraným na základě jejich kvality a potenciálu, možnost:
Na rozvoj výzkumného potenciálu je určena částka 340 milionů EUR.
Věda ve společnosti
Budování efektivní a demokratické evropské znalostní společnosti je nevyhnutelně spojeno se zařazením tématu vědy do evropské sociální sítě.
I když je vědecký výzkum motorem inovace a tedy růstu, blahobytu a udržitelného rozvoje, stále ještě není společností přijímán zcela bez výhrad. Může to mít několik příčin:
Ve společnosti navíc existuje určitý rozpor. Na jedné straně je stále rostoucí snaha o posunutí hranic vědy jako odpovědi na velké společenské problémy (nemoci, znečištění životního prostředí, epidemie, nezaměstnanost, klimatické změny, stárnutí obyvatelstva apod.), na straně druhé stojí stále rostoucí obavy z možného zneužití vědy.
Vzhledem k nebezpečí vzniku vědecké propasti uvnitř jednotlivých společností je nejdůležitější:
Při provádění této části se budou sledovat tři hlavní směry činnosti:
Pokud jde o evropský systém vědy, má program tři úkoly:
Na úrovni předvídání a řešení politických, etických a společenských problémů hrají důležitou roli dva následující faktory:
Za účelem lepšího pochopení místa vědy a technologií ve společnosti plánuje program vytváření speciálních vysokoškolských sítí. Jejich úkolem by bylo jasně ukázat skutečný přínos vědy pro budování evropské společnosti a identity. K tomu je třeba zdůraznit následující aspekty:
Pokud jde o měnící se úlohu vysokých škol, program zdůrazňuje zejména:
Kromě toho budou přijata opatření, jejichž cílem bude posílení úlohy žen, stejně jako zohlednění rovnosti žen a mužů ve vědeckém výzkumu.
Opatření určená mladým lidem se soustředí na:
V oblasti vědecké komunikace se úsilí zaměří na následující hlediska:
Rozpočet přidělený této oblasti dosahuje výše 330 milionů EUR.
Mezinárodní spolupráce
Rozvojem mezinárodní politiky prvořadého významu v oblasti vědy a technologií EU sleduje:
Spolupráce s třetími zeměmi bude zaměřena zejména na kandidátské země, partnerské země Středomoří (MPC), západobalkánské země (WBC), jakož i země střední a východní Evropy, oblasti Kavkazu a střední Asie (EECCA), rozvojové země i rozvíjející se ekonomiky.
Tato spolupráce bude probíhat na základě:
Rozpočet na rozvoj mezinárodní spolupráce činí 180 milionů EUR.
Soudržný rozvoj výzkumných politik
Vedle posílení účinnosti a soudržného rozvoje vnitrostátních politik a politiky Společenství v oblasti výzkumu je cílem EU:
V této souvislosti budou přijaty dva směry činností:
Tato část programu bude financována 70 miliony EUR.
Kontext
Od roku 1984 provádí EU v oblasti výzkumu a technologického rozvoje politiku založenou na víceletých rámcových programech. Sedmý rámcový program je už druhý od vytvoření Lisabonské strategie v roce 2000 a v příštích letech má sehrát rozhodující roli, pokud jde o růst a zaměstnanost v Evropě.
Klíčové pojmy aktu
Odkazy
Akt |
Vstup v platnost - Datum ukončení platnosti |
Lhůta pro provedení v členských státech |
Úřední věstník |
Rozhodnutí 2006/974/ES |
1. 1. 2007–31. 12. 2013 |
– |
Úř. věst. L 400ze dne 30. 12. 2006 |
SOUVISEJÍCÍ AKTY
Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2009 o pokroku dosaženém v rámci sedmého rámcového programu pro evropský výzkum (KOM(2009) 209 – nebylo zveřejněno v Úředním věstníku). Opatření související s programem „Kapacity“ vzbuzují velký zájem, zejména ta, která podporují výzkum ve prospěch malých a středních podniků a sdružení malých a středních podniků.
Realizaci 44 prioritních infrastrukturních projektů se strategickým významem pro Evropu, které určilo Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI), ale zpomaluje nedostatek zdrojů na úrovni Společenství i států. Přijetí nového právního rámce pro evropské výzkumné infrastruktury v roce 2009 by mělo zajistit další rozmach a bezpečnost finančního plánování díky využití dalších finančních zdrojů (EIB, strukturální fondy).
Akce „Výzkumný potenciál“ a „Regiony znalostí“, které sdružují vědecké kapacity jednotlivých regionů, nepřinesly očekávané výsledky (především v konvergenčních regionech), protože i jim chybí potřebné zdroje. Účinnější a přesnější využívání strukturálních fondů by pomohlo zvýšit vědeckou a technickou úroveň v EU.
Nový finanční režim podporuje především vytvoření evropského partnerství mezi výzkumem a společností.
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 743/2008/ES ze dne 9. července 2008 o účasti Společenství v programu výzkumu a vývoje prováděném v několika členských státech a zaměřeném na podporu výzkumu a vývoje prováděného malými a středními podniky (Úřední věstník L 201 ze dne 30.7.2008). Program Eurostars podporuje MSP, které se věnují výzkumu a vývoji. Tento program se opírá o článek 169 Smlouvy o EU, který se týká účasti Společenství v programu výzkumu a vývoje prováděného společně několika členskými státy. Cílem programu Eurostars je sladění a synchronizace vnitrostátních výzkumných a inovativních programů tak, aby vznikl společný program, který bude představovat vědeckou, řídicí a finanční integraci a bude důležitým příspěvkem k vytvoření Evropského výzkumného prostoru.
Eurostars je společným programem mezi programem Eureka a sedmým rámcovým programem pro výzkum a technologický rozvoj (Kapacity).
Spolufinancují ho členské státy, další zúčastněné třetí země a Společenství. Finanční příspěvek Společenství dosahuje 100 milionů EUR, 22 členských států EU a 5 zemí přidružených k 7. rámcovému programu pro výzkum a vývoj poskytne dalších 300 milionů EUR. Soukromé finanční prostředky dosáhnou částky 400 milionů EUR. Evropské MSP tak mají v oblasti výzkumu na období šesti let k dispozici 800 milionů EUR.
Poslední aktualizace: 30.05.2010