EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0380
Proposal for a COUNCIL DECISION on the conclusion of the Anti-Counterfeiting Trade Agreement between the European Union and its Member States, Australia, Canada, Japan, the Republic of Korea, the United Mexican States, the Kingdom of Morocco, New Zealand, the Republic of Singapore, the Swiss Confederation and the United States of America
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Obchodní dohody proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Obchodní dohody proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými
/* KOM/2011/0380 v konečném znění - 2011/0167 (NLE) */
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Obchodní dohody proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými /* KOM/2011/0380 v konečném znění - 2011/0167 (NLE) */
DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Dohoda ACTA usiluje o
zřízení komplexního mezinárodního rámce, který bude EU pomáhat v
účinném boji proti porušování práv k duševnímu vlastnictví. Toto
porušování práv ohrožuje zákonný obchod a konkurenceschopnost EU a má tak
negativní dopad na růst a pracovní místa. Dohoda ACTA obsahuje
nejnovější ustanovení týkající se prosazování práv k duševnímu
vlastnictví, včetně ustanovení o opatřeních pro prosazování v
oblasti občanskoprávní, trestněprávní, na hranicích a v digitálním
prostředí, mechanismy pevné spolupráce mezi stranami dohody ACTA na
podporu jejich úsilí o prosazování práva a stanovování osvědčených
postupů pro účinné prosazování práv k duševnímu vlastnictví. 2. I když dohoda ACTA
nemění acquis EU, protože právní předpisy EU jsou již
podstatně modernější než platné mezinárodní normy, bude zavádět
nové mezinárodní normy vycházející z dohody WTO o obchodních aspektech práv k
duševnímu vlastnictví (přijaté v roce 1994). Bude tedy přínosem pro
vyvážející majitele práv EU činné na světovém trhu, kteří jsou v
současné době poškozováni soustavným a velmi rozšířeným
porušováním jejich autorských práv, ochranných známek, patentů, vzorů
a zeměpisných označení v cizině. 3. Dohoda ACTA je
zároveň dohodou vyváženou, protože plně uznává práva občanů
i obavy významných zúčastněných stran, jako jsou spotřebitelé,
poskytovatelé internetových služeb a partneři v rozvojových zemích. 4. Po přijetí
směrnic pro jednání Radou dne 14. dubna 2008 byla jednání zahájena dne 3.
června 2008. Dohoda byla uzavřena dne 15. listopadu 2010 a znění
bylo parafováno po jedenácti kolech jednání dne 25. listopadu. 5. Členské státy EU byly
o postupu jednání informovány ústně a písemně prostřednictvím
výboru Rady pro obchodní politiku. Rotující předsednictví EU vedla jednání
o věcech trestněprávního prosazování na základě stanovisek
jednomyslně schválených a přijatých Radou v rámci výboru COREPER.
Evropský parlament byl také pravidelně informován o vývoji
prostřednictvím svého výboru pro mezinárodní obchod (výboru INTA) a
komisařem De Guchtem na třech plenárních zasedáních v roce 2010. Dne
24. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení, jímž podpořil
dohodu ACTA. 6. Dohoda ACTA obsahuje
několik ustanovení týkajících se trestněprávního prosazování, které
patří do oblasti působnosti čl. 83 odst. 2 SFEU. Tyto části
dohody, na rozdíl od částí, na které se vztahuje článek 207, spadají
do oblasti sdílených pravomocí (čl. 2 odst. 2 SFEU). Pokud určitá
záležitost spadá do sdílené pravomoci, právně závazné akty může
vytvářet a přijímat buď Evropská unie nebo členské státy.
Pokud jde o podpis a uzavření dohody ACTA, Komise se rozhodla, že
nenavrhne, aby Evropská unie vykonávala svoji možnou pravomoc v oblasti
trestněprávního prosazování podle čl. 83 odst. 2 SFEU. Komise toto rozhodnutí
považuje za vhodné, neboť nikdy nebylo jejím záměrem, pokud jde o
jednání o dohodě ACTA, měnit acquis EU nebo harmonizovat
právní předpisy EU v oblasti trestněprávního prosazování
práv duševního vlastnictví. Z tohoto důvodu Komise navrhuje, aby
dohodu ACTA podepsala a uzavřela jak EU, tak všechny členské státy. 7. Stanovisko Komise týkající se
dohody ACTA a čl. 83 odst. 2 SFEU nemá vliv na stanovisko Komise k
budoucímu vykonávání sdílených pravomocí podle čl. 83 odst. 2 SFEU
Evropskou unií, pokud jde o jiné iniciativy. 2011/0167 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Obchodní dohody proti
padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy,
Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými,
Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou
konfederací a Spojenými státy americkými RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení
s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[1], vzhledem k těmto důvodům: (1)
Dne 14. dubna 2008 zmocnila Rada Komisi, aby jménem
Evropské unie a jejích členských států jednala o mnohostranné
Obchodní dohodě proti padělatelství. (2)
Tato jednání byla dokončena a Obchodní dohoda
proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy,
Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými,
Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou
konfederací a Spojenými státy americkými byla dne 25. listopadu 2010
parafována. (3)
V souladu s rozhodnutím Rady č. …/2010/EU ze
dne …[2]
byla dohoda podepsána jménem Evropské unie dne … (4)
Dohoda by měla být schválena, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Obchodní dohoda proti padělatelství mezi
Evropskou unií a jejími členskými státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem,
Korejskou republikou, Spojenými státy mexickými, Marockým královstvím, Novým
Zélandem, Singapurskou republikou, Švýcarskou konfederací a Spojenými státy
americkými[3] se
schvaluje jménem Evropské unie. Znění dohody, která má být uzavřena,
se připojuje k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady jmenuje osobu
zmocněnou uložit jménem Evropské unie listinu o schválení dohody jako výraz
souhlasu Evropské unie s tím, že touto dohodou bude vázána. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem
přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku
Evropské unie. Datum vstupu dohody v platnost bude
zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu dne Za
Radu předseda PŘÍLOHA Obchodní
dohoda proti padělatelství mezi Evropskou unií a jejími členskými
státy, Austrálií, Kanadou, Japonskem, Korejskou republikou, Spojenými státy
mexickými, Marockým královstvím, Novým Zélandem, Singapurskou republikou,
Švýcarskou konfederací a Spojenými státy americkými Smluvní
strany této dohody, berouce na vědomí, že účinné prosazování práv k duševnímu vlastnictví je klíčové
pro udržení hospodářského růstu ve všech odvětvích a
celosvětově; vědomy si skutečnosti, že rozšiřování padělků a nedovolených napodobenin, jakož
i služeb, které šíří materiál porušující právo, ohrožuje zákonný obchod a
udržitelný rozvoj světového hospodářství, způsobuje značné
finanční ztráty majitelům práv a zákonně jednajícím
podnikům a v některých případech je zdrojem příjmu pro
organizovaný zločin a jinak představuje rizika pro veřejnost; přejíce si bojovat
proti tomuto rozšiřování prostřednictvím posílené mezinárodní
spolupráce a účinnějšího mezinárodního prosazování; hodlajíce poskytnout
účinné a vhodné prostředky doplňující Dohodu TRIPS za
účelem prosazování práv k duševnímu vlastnictví, s přihlédnutím
k rozdílnosti jejich příslušných právních systémů a
postupů; přejíce si zajistit,
aby se opatření a postupy k prosazování práv k duševnímu vlastnictví
nestaly samy o sobě překážkami zákonného obchodu; přejíce si řešit
problém porušování práv k duševnímu vlastnictví, včetně porušování,
k němuž dochází v digitálním prostředí, zejména co se týče
autorských nebo souvisejících práv, způsobem, který vyrovnává práva a
zájmy příslušných majitelů práv,
poskytovatelů služeb a uživatelů; přejíce si
podporovat spolupráci mezi poskytovateli služeb a majiteli práv za účelem
řešení závažného porušování práv v digitálním prostředí; přejíce si, aby
tato dohoda fungovala ve vzájemný prospěch mezinárodní činnosti a
spolupráce v oblasti vynucování práva ve významných mezinárodních
organizacích; uznávajíce zásady
stanovené v prohlášení z Dohá o Dohodě TRIPS a veřejném
zdraví přijatém dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské
konferenci WTO, se
dohodly takto:
Kapitola I: Výchozí ustanovení a obecné
definice Oddíl 1: Výchozí ustanovení Článek 1: Vztah k jiným dohodám Tato dohoda v žádném případě
neruší závazky jedné strany vůči každé další straně podle stávajících
dohod včetně dohody TRIPS. Článek 2: Povaha a rozsah povinností 1. Každá strana uplatňuje
ustanovení této dohody. Smluvní strany mohou provést ve svém právu
komplexnější prosazování práv k duševnímu vlastnictví než vyžaduje tato
dohoda, není-li takové prosazování v rozporu s ustanoveními této
dohody. Každá strana může určit vhodnou metodu provádění
ustanovení této dohody v rámci svého právního systému a právních
postupů. 2. Žádné ustanovení této dohody
nezakládá žádnou povinnost vztahující se k rozdělení zdrojů na
prostředky pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví a
prostředky pro uplatňování právních předpisů obecně. 3. Na tuto dohodu se obdobně
vztahují cíle a zásady stanovené v části I dohody TRIPS, zejména
v článcích 7 a 8. Článek 3: Vztah k normám týkajícím se
dostupnosti a rozsahu práv k duševnímu vlastnictví 1. Touto dohodou nejsou
dotčena ustanovení právních předpisů smluvní strany upravujících
dostupnost, nabývání, rozsah a zachování práv k duševnímu vlastnictví. 2. Tato dohoda nezakládá žádnou
povinnost strany uplatňovat opatření, jestliže právo k duševnímu
vlastnictví není chráněno podle jejích právních předpisů a
nařízení. Článek 4: Ochrana soukromí a
zpřístupňování informací 1. Žádné ustanovení této dohody
nevyžaduje, aby smluvní strana zpřístupňovala: a) informace, jejichž zpřístupnění
by bylo v rozporu s jejími právními předpisy, včetně
zákonů na ochranu práv na soukromí, nebo s mezinárodními dohodami,
k nimž přistoupila; b) důvěrné informace, jejichž
zpřístupnění by bránilo prosazení práva nebo bylo jinak
v rozporu s veřejným zájmem; nebo c) důvěrné informace, jejichž
zpřístupnění by poškodilo legitimní podnikatelské zájmy konkrétních
podniků, veřejných nebo soukromých. 2. Poskytuje-li smluvní strana
písemné informace v souladu s ustanoveními této dohody, smluvní
strana přijímající tyto informace se v souladu se svými právními
předpisy a postupy zdrží zveřejnění nebo použití těchto
informací pro jiný účel, než pro který jí byly informace poskytnuty, bez předchozího
souhlasu strany poskytující informace. Oddíl 2: Obecné definice Článek 5: Obecné definice Není-li stanoveno jinak, mají pro účely
této dohody uvedené pojmy následující význam: a) dohodou ACTA se rozumí Obchodní
dohoda proti padělatelství; b) výborem se rozumí výbor
ACTA zřízený podle kapitoly V (Institucionální opatření); c) příslušnými orgány se rozumí
příslušné soudní, správní nebo donucovací orgány podle práva smluvní
strany; d) zbožím s padělanou ochrannou
známkou se rozumí jakékoli zboží včetně obalu
neoprávněně označené ochrannou známkou, která je totožná
s ochrannou známkou platně zapsanou pro takové zboží nebo která
nemůže být od této ochranné známky ve svých podstatných znacích odlišena,
a tím porušuje práva majitele předmětné ochranné známky podle
právních předpisů země, v které se uplatňují
řízení stanovená v kapitole II (Právní rámec pro prosazování práv k
duševnímu vlastnictví);
e) výraz země je
třeba chápat ve smyslu stanoveném ve vysvětlivkách k Dohodě
o WTO; f) režimem tranzitu se rozumí celní
režim, v kterém se zboží dopravuje pod celním dohledem z jednoho celního
úřadu do jiného; g) dny se rozumí kalendářní dny; h) výraz duševní vlastnictví se
vztahuje na všechny kategorie duševního vlastnictví, které jsou
předmětem oddílů 1 až 7 části II dohody TRIPS; i) zbožím v tranzitu se rozumí
zboží v režimu celního tranzitu nebo překládky; j) osobou se rozumí fyzická nebo
právnická osoba; k) zbožím porušujícím autorská práva
se rozumí jakékoli zboží, které je kopií pořízenou bez souhlasu
právoplatného majitele nebo majitelem práva řádně zplnomocněné
osoby v zemi výroby a jež je přímo či nepřímo pořízeno
z výrobku, jestliže by pořízení takové kopie představovalo
porušení autorského práva nebo příbuzného práva podle právních
předpisů země, v níž se uplatňují řízení stanovená
v kapitole II (Právní rámec pro prosazování
práv k duševnímu vlastnictví); l) výraz majitel práv zahrnuje
federaci nebo asociaci, která má pravomoc vymáhat práva k duševnímu
vlastnictví; m) územím se pro účely
oddílu 3 (Opatření na hranicích) kapitoly II (Právní rámec pro prosazování
práv k duševnímu vlastnictví) rozumí celní území a všechna svobodná celní pásma[4] smluvní strany; n) překládkou se rozumí celní
režim, v němž se zboží přemístí pod celním dohledem
z dopravního prostředku použitého k dovozu na dopravní
prostředek určený k vývozu, a to v prostoru jednoho celního
úřadu, který je úřadem jak dovozu, tak vývozu; o) Dohodou TRIPS se rozumí Dohoda
o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví souvisejících
s obchodem obsažená v příloze 1C Dohody o WTO; p) WTO se rozumí Světová
obchodní organizace; a q) Dohodou o WTO Dohoda o
zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše podepsaná dne
15. dubna 1994. Kapitola II: Právní rámec pro prosazování
práv k duševnímu vlastnictví Oddíl 1: Obecné povinnosti Článek 6: Obecné povinnosti
v souvislosti s prosazováním práv 1. Každá strana zajistí, aby
její právní řád zahrnoval postupy prosazování práv, uvedené
v této části, způsobem umožňujícím účinné kroky
vůči jakémukoli porušování práv k duševnímu vlastnictví
upravených touto dohodou, včetně urychlených nápravných
opatření, která by zabránila porušování, a opatření, která mají
odrazující účinek vůči dalšímu porušování. Tyto postupy budou
uplatňovány způsobem, který vyloučí vytváření překážek
proti zákonnému obchodu a poskytne ochranu proti jejich zneužití. 2. Postupy přijaté,
udržované nebo uplatňované pro provádění ustanovení této kapitoly
musí být spravedlivé a nestranné a stanoví práva všech účastníků, na
něž se tyto postupy vztahují, na náležitou ochranu. Tyto postupy nesmí být
nadměrně složité či nákladné, nesmí opravňovat k ukládání
nepřiměřených lhůt nebo k neodůvodněným zdržením. 3. Při
provádění ustanovení této kapitoly zohlední každá strana nutnost
přiměřené rovnováhy mezi závažností porušení, zájmy třetích
stran a platnými opatřeními, opravnými opatřeními a sankcemi. 4. Žádné ustanovení této
kapitoly nelze vykládat tak, že od některé ze stran vyžaduje, aby její
úředníci nesli odpovědnost za úkony provedené při výkonu svých
úředních povinností. Oddíl 2: Občanskoprávní prosazování[5] Článek 7: Dostupnost občanskoprávních řízení 1. Každá strana umožní, aby
majitelé práv mohli využít občanskoprávního soudního řízení
týkajícího se prosazování jakéhokoli práva k duševnímu vlastnictví, jak je
stanoveno v tomto oddíle. 2. V rozsahu, v jakém
lze nařídit jakékoli občanskoprávní nápravné opatření jako
výsledek správního řízení ve věci, každá strana zajistí, že tato
řízení budou odpovídat zásadám, jež se ve své podstatě rovnají
zásadám uvedeným v tomto oddíle. Článek 8: Soudní zákazy 1. Každá strana zajistí, aby
její soudní orgány měly v občanskoprávním soudním řízení
týkajícím se prosazování práv k duševnímu vlastnictví pravomoc
nařídit straně, aby upustila od porušování, a mimo jiné vydat
příkaz této straně nebo v případě potřeby
třetí straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní
pravomoc, s cílem zabránit propuštění zboží, kterého se týká porušení
práv k duševnímu vlastnictví, do obchodní sítě. 2. Bez ohledu na ostatní
ustanovení tohoto oddílu může strana omezit nápravná opatření proti
užití práva vládami nebo třetími stranami se souhlasem vlády, bez souhlasu
majitele práva, na zaplacení náhrady za předpokladu, že tato strana
dodržuje ustanovení části II Dohody TRIPS upravující výslovně takové
užití práva. V ostatních případech budou použita nápravná
opatření podle tohoto oddílu nebo jsou-li tato opatření
neslučitelná s právem strany, bude možno využít zjišťovací
rozsudek a přiměřenou náhradu. Článek 9: Náhrada škody 1. Každá strana zajistí, aby
její soudní orgány v občanskoprávním řízení týkajícím se
prosazování práv k duševnímu vlastnictví měly pravomoc nařídit
porušiteli, jenž věděl nebo se mohl oprávněně domnívat, že
se dopustil porušení, aby nahradil majiteli práv škodu, kterou majitel práva
utrpěl v důsledku porušení práv. Při rozhodování o výši náhrady
škody za porušení práv k duševnímu vlastnictví mají soudní orgány pravomoc
uvážit mimo jiné rozumnou míru hodnoty, kterou navrhne majitel práv, jež
může zahrnovat ušlý zisk, hodnotu zboží nebo služeb, kterými byla porušena
práva, na základě tržní ceny nebo doporučené maloobchodní ceny. 2. Alespoň v případech
porušení autorských práv nebo souvisejících práv a padělání ochranné
známky každá strana zajistí, aby její soudní orgány v občanskoprávním soudním
řízení měly pravomoc nařídit porušiteli, aby uhradil majiteli
práv zisk porušitele, který lze přičíst protiprávnímu jednání. Strana
může předpokládat, že tento zisk bude představovat výši náhrady
škody uvedenou v odstavci 1. 3. Přinejmenším co se
týče porušení autorských práv nebo souvisejících práv na ochranu děl,
zvukových záznamů a výkonů výkonných umělců, a v
případech padělání ochranné známky každá strana také zřídí nebo
zachová systém, který stanoví jednu nebo více z těchto možností: a) předem stanovené náhrady škod; nebo b) předpoklady[6] pro stanovení výše náhrady škody
dostatečné pro odškodnění majitele práv za škodu vzniklou
v důsledku porušení práv; nebo c) přinejmenším pokud jde o autorské
právo, dodatečnou náhradu škody. 4. Pokud strana stanoví náhradu
uvedenou v odst. 3 písm. a) nebo předpoklady uvedené v odst. 3
písm. b), zajistí, aby buď jejím soudním orgánům nebo majiteli práv
příslušelo právo vybrat tuto náhradu nebo tyto předpoklady jako
alternativu k náhradám uvedeným v odstavcích 1 a 2. 5. Každá smluvní strana zajistí,
aby její soudní orgány měly v případě potřeby pravomoc
nařídit na konci občanskoprávního soudního řízení týkajícího se
porušení přinejmenším autorského práva či práv s ním
souvisejících nebo ochranných známek, aby neúspěšná strana uhradila
vítězné straně náklady soudních výloh nebo poplatků a
příslušné náklady právního zastoupení či jiné výdaje na základě
právních předpisů této smluvní strany. Článek 10: Jiná nápravná opatření 1. Alespoň pokud jde o
zboží porušující autorská práva a zboží s padělanou ochrannou
známkou, zajistí každá strana na žádost majitele práv, aby její soudní orgány
měly v občanskoprávním soudním řízení pravomoc
nařídit, aby zboží, kterým jsou porušována práva, bylo s výjimkou
mimořádných okolností zničeno bez jakékoli náhrady. 2. Každá strana dále zajistí,
aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit, aby materiály a
nástroje využívané převážně při výrobě nebo zhotovování
porušujícího zboží byly bez zbytečného prodlení a bez jakékoli náhrady zničeny
nebo odstraněny z obchodní sítě takovým způsobem, aby se na
nejmenší míru omezilo riziko dalšího porušování. 3. Strana může stanovit,
aby nápravná opatření popsaná v tomto článku byla provedena na
náklady porušitele. Článek 11: Informace související s porušováním Aniž jsou dotčeny právní předpisy
upravující výsady, ochranu důvěrnosti informačních zdrojů
nebo zpracovávání osobních údajů, každá strana zajistí, aby
v občanskoprávním soudním řízení týkajícím se prosazování práv k
duševnímu vlastnictví měly její soudní orgány pravomoc nařídit
porušiteli nebo případně údajnému
porušiteli, na odůvodněnou žádost majitele práv, aby poskytl majiteli práv nebo soudním orgánům, alespoň pro
účely shromažďování důkazů, relevantní informace podle
platných právních předpisů a nařízení, které má porušitel nebo
údajný porušitel k dispozici nebo pod svou kontrolou. K těmto
informacím mohou patřit informace týkající se osoby zúčastněné
na jakémkoli prvku protiprávního jednání nebo údajného protiprávního jednání a
týkající se výrobních prostředků nebo distribučních sítí zboží
nebo služeb porušujících nebo údajně porušujících právo, včetně
identifikace třetích osob údajně spojených s výrobou a distribucí
tohoto zboží nebo těchto služeb a jejich distribučních sítí. Článek 12: Prozatímní opatření 1. Každá strana zajistí, aby
její soudní orgány měly pravomoc nařídit rychlá a účinná
prozatímní opatření: a) vůči straně nebo
v případě potřeby třetí straně, nad níž
příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc, s cílem zabránit
porušení jakéhokoli práva k duševnímu vlastnictví, a zejména zabránit
propuštění zboží, kterého se týká porušení práv k duševnímu vlastnictví,
do obchodní sítě; b) s cílem zajistit příslušný
důkaz o údajném porušení. 2. Každá strana zajistí, aby
její soudní orgány měly pravomoc přijmout, bude-li to na místě,
prozatímní opatření bez slyšení druhé strany, zvláště když by
jakýkoli odklad pravděpodobně způsobil nenapravitelnou škodu
majiteli práva, nebo když hrozí prokazatelné nebezpečí, že důkaz bude
zničen. V řízení bez slyšení druhé strany udělí každá strana
svým soudním orgánům pravomoc
neprodleně přijmout na žádost prozatímní opatření a učinit
rozhodnutí bez zbytečného prodlení. 3. Alespoň v případech
porušení autorských nebo souvisejících práv a padělání ochranné známky
každá strana zajistí, aby její soudní orgány měly
v občanskoprávním soudním řízení pravomoc nařídit zabavení
nebo jiné zajištění podezřelého zboží, materiálů a
nástrojů, které se vztahují k porušení práv, a listinných
důkazů, buď originálů nebo jejich kopií, které se vztahují
k porušení práv, alespoň v případech padělání ochranné známky. 4. Každá strana zajistí, aby
její orgány měly pravomoc vyzvat žadatele, pokud jde o prozatímní
opatření, aby předložil jakékoli přiměřeně
dostupné důkazy, které by mohly poskytnout dostatečnou míru jistoty,
že žadatelovo právo je porušováno nebo že takové porušení
bezprostředně hrozí, a nařídit žadateli, aby poskytl záruku nebo
odpovídající jistotu, jež by postačila na ochranu odpůrce a zabránila
zneužití. Tato záruka nebo odpovídající jistota nesmí
nepřiměřeně bránit využití řízení o těchto
prozatímních opatřeních. 5. V případech, kdy
jsou prozatímní opatření zrušena nebo pozbyla platnosti vzhledem
k jednání nebo opomenutí ze strany žadatele, nebo kdy se následně zjistí,
že k porušení práva k duševnímu vlastnictví nedošlo, mají soudní orgány
pravomoc nařídit žadateli na žádost odpůrce, aby odpůrci poskytl
přiměřenou náhradu za jakoukoli škodu způsobenou
těmito opatřeními. Oddíl 3: Opatření na hranicích[7], [8] Článek 13: Rozsah opatření na
hranicích[9] Při případném stanovování
účinného prosazování práv k duševnímu vlastnictví na hranicích by
strana měla postupovat v souladu se svým vnitrostátním systémem
ochrany práv k duševnímu vlastnictví a aniž by byly dotčeny požadavky
Dohody TRIPS, a to způsobem, který nebude neodůvodněně
rozlišovat mezi právy k duševnímu vlastnictví a zabrání vytváření
překážek zákonnému obchodu. Článek 14: Malé zásilky a osobní
zavazadla 1. Každá strana musí
uplatňovat tento oddíl u zboží obchodní povahy zasílaného v malých
zásilkách. 2. Strana může upustit od
uplatnění tohoto oddílu u malého množství zboží neobchodní povahy
nacházejícího se v osobním zavazadle cestujícího. Článek 15: Poskytování informací
získaných od majitele práv Každá strana umožní svým příslušným
orgánům požádat majitele práv o poskytnutí relevantních informací
s cílem pomoci příslušným orgánům při přijímání
opatření na hranicích uvedených v tomto oddíle. Strana může rovněž
povolit majiteli práv, aby jejím příslušným orgánům poskytl
relevantní informace. Článek 16: Opatření na hranicích 1. Každá strana přijme nebo
zachová postupy, co se týče dovozních a vývozních dodávek, podle nichž: a) její celní úřady mohou jednat
z vlastní iniciativy a pozastavit propuštění podezřelého zboží;
a b) majitel práv může
v případě potřeby požádat své příslušné orgány, aby
pozastavily propuštění podezřelého zboží. 2. Strana může
přijmout nebo zachovat postupy, pokud jde o podezřelé zboží
v tranzitu nebo v jiných situacích, kdy je zboží pod celním dohledem,
podle nichž: a) její celní úřady mohou jednat
z vlastní iniciativy a pozastavit propuštění podezřelého zboží
nebo ho zadržet; a b) v případě potřeby
může majitel práv požádat příslušné orgány, aby pozastavily
propuštění podezřelého zboží nebo ho zadržely. Článek 17: Žádost majitele práv 1. Každá strana zajistí, aby
její příslušné orgány vyzvaly majitele práv, který žádá postupy popsané
v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření na
hranicích), aby příslušným orgánům předložil dostatečné
důkazy, že podle práva strany zajišťující tyto postupy došlo
patrně k porušení jeho práv k duševnímu vlastnictví, a aby poskytl
dostatečné informace, u nichž se dá důvodně předpokládat,
že je majitel práv zná, a to tak, aby příslušné orgány mohly podezřelé
zboží náležitě rozpoznat. Požadavek na poskytnutí dostatečných
informací nesmí nepřiměřeně bránit využití postupů
popsaných v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření
na hranicích). 2. Každá strana stanoví žádosti
o pozastavení propuštění nebo o zadržení podezřelého zboží[10] pod celním dohledem na svém území. Strana
může stanovit, že se tyto žádosti budou vztahovat na opakované dodávky.
Strana může na žádost majitele práv stanovit, že se žádost o pozastavení
propuštění nebo zadržení podezřelého zboží může vztahovat na
vybraná místa vstupu a výstupu pod celním dohledem. 3. Každá strana zajistí, aby
její příslušné orgány informovaly žadatele v přiměřené
lhůtě, zda jeho žádost přijaly. Pokud její příslušné orgány
žádost přijaly, informují žadatele také o lhůtě platnosti
žádosti. 4. Strana může stanovit, že
její příslušné orgány mají pravomoc zamítnout, pozastavit nebo zrušit
žádost v případě, že žadatel zneužil postupy popsané
v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření na
hranicích), nebo pokud k tomu existuje jakýkoli jiný řádný důvod. Článek 18: Záruka nebo odpovídající
jistota Každá strana zajistí, aby její příslušné
orgány měly pravomoc vyzvat majitele práv, který žádá o postupy popsané
v čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) (Opatření na
hranicích), k poskytnutí přiměřené záruky nebo odpovídající
jistoty, jež by postačila na ochranu odpůrce a příslušných
orgánů a zabránila zneužití. Každá strana zajistí, aby taková záruka nebo
odpovídající jistota nepřiměřeně nebránila využití těchto
řízení. Strana může stanovit, že taková záruka může být ve
formě pojistky určené ke krytí proti ztrátě nebo škodě
odpůrce způsobené nepropuštěním nebo zadržením zboží
v případě, že příslušné orgány rozhodnou, že zboží
neporušuje právo. Strana může, pouze za výjimečných okolností nebo na
základě soudního příkazu, povolit odpůrci získat vlastnictví
podezřelého zboží složením záruky nebo jiné jistoty. Článek 19: Rozhodnutí o porušení práv Každá strana přijme nebo zachová postupy,
podle nichž mohou příslušné orgány v přiměřené
lhůtě po zahájení postupů popsaných v článku 16
(Opatření na hranicích) rozhodnout, zda podezřelé zboží porušuje
právo k duševnímu vlastnictví. Článek 20: Nápravná opatření 1. Každá strana zajistí, aby
její příslušné orgány měly pravomoc nařídit zničení zboží
na základě rozhodnutí uvedeného v článku 19 (Rozhodnutí o
porušení práv), že zboží porušuje právo. V případech, kdy takové
zboží zničeno není, zajistí každá strana, aby bylo s výjimkou
mimořádných okolností odstraněno z obchodní sítě takovým
způsobem, aby se předešlo jakémukoli poškození majitele práv. 2. Pokud se týká zboží
s padělanou ochrannou známkou, nepostačí, až na výjimečné
případy, nezákonně připevněnou ochrannou známku odstranit
pouze proto, aby zboží mohlo být uvolněno do obchodní sítě. 3. Strana může zajistit,
aby její příslušné orgány měly pravomoc uložit správní sankce na
základě rozhodnutí uvedeného v článku 19 (Rozhodnutí o porušení
práv), že zboží porušuje právo. Článek 21: Poplatky Každá strana zajistí, aby poplatky za podání
žádosti, poplatky za skladování nebo poplatky za zničení, které musí
posoudit její příslušné orgány v souvislosti s postupy popsanými
v tomto oddíle, nesloužily k tomu, aby
nepřiměřeně bránily využití těchto řízení. Článek 22: Zpřístupňování informací Aniž jsou dotčeny právní předpisy
strany, které se vztahují na soukromí nebo důvěrnost informací: a) strana může pověřit své
příslušné orgány, aby poskytly majiteli práv informace o konkrétních
dodávkách zboží, včetně popisu a množství zboží, s cílem
napomoci k odhalení porušujícího zboží; b) strana může pověřit své
příslušné orgány, aby poskytly majiteli práv informace o zboží zahrnující
kromě jiného popis a množství zboží, jméno a adresu odesílatele, dovozce,
vývozce nebo příjemce, a jsou-li známy, zemi původu zboží a jméno a
adresu výrobce zboží, s cílem přispět k rozhodnutí
podle článku 19 (Rozhodnutí o porušení práv); c) jestliže některá strana
neudělila svým příslušným orgánům pravomoc popsanou
v písmeni b), alespoň v případech dováženého zboží, jestliže
její příslušné orgány zabavily podezřelé zboží, nebo
případně učinily rozhodnutí podle článku 19
(Rozhodnutí o porušení práv), že zboží porušuje právo, pověří tato
strana své příslušné orgány, aby do třiceti dnů[11] od zabavení nebo rozhodnutí o porušení
poskytly majiteli práv informace o takovém zboží zahrnující kromě jiného
popis a množství zboží, jméno a adresu odesílatele, dovozce, vývozce nebo
příjemce, a pokud jsou známy, zemi původu zboží a jméno a adresu
výrobce zboží. Oddíl 4: Trestněprávní prosazování Článek 23: Trestné činy 1. Každá
strana zajistí, aby přinejmenším v případech úmyslného
padělání ochranné známky nebo porušení autorského práva nebo práv
s ním souvisejících v komerčním měřítku bylo zavedeno
trestní řízení a tresty.[12] Pro účely tohoto oddílu patří k činům
uskutečňovaným v komerčním měřítku alespoň ty,
které byly uskutečněny jako obchodní činnosti za účelem
získání přímé nebo nepřímé hospodářské nebo obchodní výhody. 2. Každá strana zajistí, aby
bylo zavedeno trestní řízení a tresty v případech úmyslného
dovozu[13] a
vnitrostátního používání etiket nebo obalů při obchodní činnosti
a v komerčním měřítku:[14] a) neoprávněně označených
ochrannou známkou, která je totožná s ochrannou známkou zapsanou na jejím
území nebo která nemůže být od této ochranné známky odlišena; a b) určených k užívání při
obchodu se zbožím nebo pro služby, které jsou totožné se zbožím nebo službami,
pro něž je tato ochranná známka zapsána. 3. Strana může ve vhodných
případech stanovit trestní řízení a tresty za neoprávněné
zhotovování rozmnoženin kinematografických děl předváděných
v zařízení uzpůsobeném k projekci filmů, jež je obecně
přístupné veřejnosti. 4. Co se týče trestných
činů uvedených v tomto článku, za něž strana stanoví
trestní řízení a sankce, zajistí tato strana, aby její právní řád
zahrnoval trestní odpovědnost za napomáhání při spáchání trestného
činu. 5. Každá strana přijme
v souladu se svými právními zásadami případná opatření nezbytná
pro určení odpovědnosti, která může být trestní, právnických
osob za trestné činy uvedené v tomto článku, za něž strana
stanoví trestní řízení a sankce. Touto trestní odpovědností není
dotčena trestní odpovědnost fyzických osob, které spáchaly trestné
činy. Článek 24: Sankce Za trestné činy uvedené v odstavcích 1, 2
a 4 článku 23 (Trestné činy) stanoví každá strana sankce, které budou
zahrnovat odnětí svobody a také peněžní pokuty[15] dostatečně vysoké, aby
působily jako odstrašující prostředek proti budoucímu porušování, a
které budou odpovídat výši trestů za přestupky odpovídající
závažnosti. Článek 25: Zabavení, konfiskace a
zničení 1. Pokud jde o trestné činy
uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za které
strana stanoví trestní řízení a tresty, zajistí tato strana, aby její
příslušné orgány měly pravomoc vydat příkaz k zabavení
podezřelého zboží s padělanou ochrannou známkou nebo zboží
porušujícího autorská práva, jakýchkoli souvisejících materiálů a
nástrojů použitých při spáchání údajného trestného činu,
listinných důkazů týkajících se údajného trestného činu a
majetku pocházejícího nebo získaného přímo nebo nepřímo z údajné
činnosti porušující právo. 2. Pokud strana vyžaduje
identifikaci položek podléhajících zabavení jako podmínku pro vydání
příkazu uvedeného v odstavci 1, nebude tato strana vyžadovat, aby položky
byly popsány podrobněji, než je nezbytné k jejich identifikaci pro
účel zabavení. 3. Pokud jde o trestné činy
uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za
něž strana stanoví trestní řízení a tresty, zajistí tato strana, aby
její příslušné orgány měly pravomoc nařídit konfiskaci nebo zničení veškerého zboží
s padělanou ochrannou známkou nebo
zboží porušujícího autorská práva. V případech, kdy zboží
s padělanou ochrannou známkou a zboží porušující autorská práva není
zničeno, příslušné orgány zajistí, aby toto zboží bylo
s výjimkou mimořádných okolností odstraněno z obchodní
sítě takovým způsobem, aby se předešlo jakémukoli poškození
majitele práva. Každá strana zajistí, aby se konfiskace nebo zničení
takového zboží uskutečnila bez jakékoli náhrady porušiteli. 4. Pokud jde o trestné činy
uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za
něž strana stanoví trestní řízení a tresty, zajistí tato strana, aby
její příslušné orgány měly pravomoc nařídit konfiskaci nebo
zničení materiálů a nástrojů využívaných převážně
při zhotovování zboží s padělanou ochrannou známkou nebo zboží
porušujícího autorská práva a, alespoň za závažné trestné činy,
majetku pocházejícího nebo získaného přímo nebo nepřímo z
činnosti porušující právo. Každá strana zajistí, aby se konfiskace nebo
zničení takových materiálů, nástrojů či majetku
uskutečnila bez jakékoli náhrady porušiteli. 5. Pokud jde o trestné činy
uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné činy), za
něž strana stanoví trestní řízení a tresty, může tato strana
zajistit, aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit: a) zabavení majetku, jehož hodnota odpovídá
hodnotě majetku pocházejícího nebo přímo nebo nepřímo získaného
z údajné činnosti porušující právo; a b) konfiskaci majetku, jehož hodnota
odpovídá hodnotě majetku pocházejícího nebo přímo nebo nepřímo
získaného z činnosti porušující právo. Článek 26: Trestněprávní prosazování z moci úřední Každá strana zajistí, aby její příslušné
orgány mohly ve vhodných případech jednat z vlastní iniciativy a
zahájit vyšetřování nebo soudní řízení ohledně trestných
činů uvedených v odstavcích 1, 2, 3 a 4 článku 23 (Trestné
činy), za něž tato strana stanoví trestní řízení a tresty. Oddíl 5: Prosazování práv k duševnímu vlastnictví
v digitálním prostředí Článek 27: Prosazování
v digitálním prostředí 1. Každá strana zajistí, aby
její právní řád zahrnoval postupy prosazování práv, v rozsahu
stanoveném v oddílech 2 (Občanskoprávní prosazování) a 4
(Trestněprávní prosazování), způsobem umožňujícím účinné
kroky vůči jakémukoli porušování práv k duševnímu vlastnictví,
k němuž dojde v digitálním prostředí, včetně
urychlených nápravných opatření, která by zabránila porušování, a
opatření, která mají odrazující účinek vůči dalšímu
porušování. 2. V souladu s odstavcem 1 se
postupy prosazování práv každé strany vztahují na porušování autorských
nebo souvisejících práv prostřednictvím digitálních sítí, což může
zahrnovat protiprávní využívání možností distribuce v širokém měřítku
pro neoprávněné účely. Tyto postupy musí být uplatňovány
způsobem, který vyloučí vytváření překážek zákonné
činnosti, včetně elektronického obchodu, a v souladu
s právními předpisy této strany zachová základní zásady jako svobodu
projevu, právo na spravedlivý proces a soukromí.[16] 3. Každá strana se snaží
podpořit úsilí zaměřené na spolupráci v podnikatelských
kruzích v zájmu účinného řešení porušování práv k ochranné
známce a autorských nebo souvisejících práv a zároveň zachovat legitimní
konkurenci a v souladu se svými právními předpisy zachovat základní
zásady jako svobodu projevu, spravedlivý proces a soukromí. 4. Strana může
v souladu se svými právními předpisy a nařízeními zajistit, aby
její příslušné orgány měly pravomoc nařídit poskytovateli
internetových služeb, aby majiteli práv neprodleně poskytl informace
umožňující identifikaci účastníka, jehož účet byl údajně
využit v rámci činností porušujících právo, pokud tento majitel práv
uplatnil právně dostačující žalobu na porušení práva k ochranné
známce nebo autorského práva či souvisejících práv a pokud jsou takové
informace žádány pro účely ochrany nebo prosazování těchto práv. Tyto
postupy musí být uplatňovány způsobem, který vyloučí
vytváření překážek zákonné činnosti včetně
elektronického obchodu, a v souladu s právními předpisy této
strany zachová základní zásady jako svobodu projevu, právo na spravedlivý
proces a soukromí. 5. Každá strana stanoví
přiměřená a účinná právní opatření proti obcházení
účinných technologických prostředků[17], která užívají autoři, výkonní
umělci nebo výrobci zvukových záznamů v souvislosti
s výkonem svých práv a která omezují nakládání s jejich díly, výkony
nebo zvukovými záznamy, k němuž příslušní autoři, výkonní
umělci nebo výrobci zvukových záznamů nedali svolení nebo které není
dovoleno zákonem. 6. Pro stanovení odpovídající
právní ochrany a účinných právních opatření uvedených v odstavci
5 stanoví každá strana ochranu alespoň proti: a) v míře stanovené jejími
právními předpisy: i) neoprávněnému obcházení
účinného technologického prostředku učiněnému
vědomě nebo s dostatečnými důvody vědět; a ii) nabízení veřejnosti uváděním
na trh zařízení nebo produktu, včetně počítačových
programů, nebo služby jako způsob obcházení účinného
technologického prostředku; a b) výrobě, dovozu nebo distribuci
zařízení nebo produktu, včetně počítačových
programů, nebo poskytování služby, které: i) jsou primárně určeny nebo
vyrobeny za účelem obcházení účinného technologického
prostředku; nebo ii) mají pouze omezený komerčně
významný jiný účel než je obcházení účinného technologického
prostředku. [18] 7. Za účelem ochrany
elektronických informací týkajících se správy práv[19] každá strana stanoví
přiměřená a účinná právní opatření proti každé
osobě, která vědomě učiní některé z následujících
jednání, ač jí bylo známo, nebo s ohledem na občanskoprávní
nápravná opatření měla dostatečné důvody vědět,
že způsobí, umožní, usnadní nebo zatají porušení některého autorského
práva nebo práv s ním souvisejících: a) neoprávněně odstraní nebo
pozmění jakoukoli elektronickou informaci týkající se správy práv; b) rozšiřuje, dováží za účelem
rozšiřování, vysílá, sděluje nebo zpřístupňuje
veřejnosti rozmnoženiny děl, výkony výkonných umělců nebo
zvukové záznamy, ač věděla, že elektronická informace o
identifikaci práv byla bez povolení odstraněna nebo pozměněna. 8. Při poskytování
odpovídající právní ochrany a účinných právních prostředků podle
ustanovení odstavců 5 a 7 může strana přijmout nebo zachovat
přiměřená omezení nebo výjimky z opatření
k provádění ustanovení odstavců 5, 6 a 7. Povinnosti stanovené v
odstavcích 5, 6 a 7 se nijak nedotýkají práv, omezení, výjimek nebo obhajoby
porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících podle právních
předpisů strany. Kapitola III: Postupy prosazování Článek 28: Odborné znalosti
v oblasti prosazování, informace a vnitrostátní koordinace 1. Každá strana podporuje
rozvíjení specializovaných odborných znalostí svých příslušných
orgánů odpovědných za prosazování práv k duševnímu vlastnictví. 2. Každá strana podporuje
shromažďování a analýzu statistických údajů a dalších důležitých
informací týkajících se porušování práv k duševnímu vlastnictví a také
shromažďování informací o osvědčených postupech pro
předcházení porušování práv a boj proti němu. 3. Každá strana podporuje ve
vhodné míře interní koordinaci mezi svými příslušnými orgány
odpovědnými za prosazování práv k duševnímu vlastnictví a
usnadňuje jejich společné kroky. 4. Každá strana se
v případě potřeby snaží podpořit vytvoření a
zachování formálních nebo neformálních mechanismů, jako jsou poradní
skupiny, jejichž prostřednictvím mohou její příslušné orgány získávat
názory majitelů práv a jiných významných zúčastněných stran. Článek 29: Řízení rizik na
hranicích 1. Pro zlepšení
účinnosti prosazování práv k duševnímu vlastnictví na hranicích mohou
příslušné orgány strany: a) vést konzultace s významnými
zúčastněnými stranami a příslušnými orgány dalších stran odpovědnými
za prosazování práv k duševnímu vlastnictví s cílem identifikovat a
řešit závažná rizika a prosazovat opatření ke zmírnění
těchto rizik; a b) sdílet s příslušnými orgány dalších
stran informace o prosazování práv k duševnímu vlastnictví na hranicích
včetně relevantních informací s cílem lépe identifikovat dodávky
podezřelé z obsahu porušujícího zboží a zaměřit se na
jejich kontrolu. 2. Pokud strana zabaví dovážené
zboží porušující právo k duševnímu vlastnictví, mohou její příslušné
orgány poskytnout straně vývozu informace nezbytné pro identifikaci stran
a zboží spojených s vývozem zabaveného zboží. Příslušné orgány strany
vývozu mohou přijmout opatření proti těmto stranám a budoucím
dodávkám v souladu s právními předpisy této strany. Článek 30: Transparentnost Na podporu transparentnosti správy systému pro
prosazování práv k duševnímu vlastnictví přijme každá strana
v souladu se svými právními předpisy a politikami příslušná
opatření k tomu, aby uveřejňovala nebo jinak
zpřístupňovala veřejnosti informace: a) o postupech podle právních
předpisů pro prosazování práv k duševnímu vlastnictví,
příslušných orgánech odpovědných za toto prosazování a o kontaktních
místech určených k poskytování pomoci; b) o příslušných právních
předpisech, nařízeních, konečných soudních a všeobecně
použitelných správních rozhodnutích vztahujících se k prosazování práv k
duševnímu vlastnictví; a c) o svém úsilí zajistit účinný systém
prosazování a ochrany práv k duševnímu vlastnictví. Článek 31: Informovanost
veřejnosti Každá strana přiměřeně
podporuje přijetí opatření pro zlepšení informovanosti
veřejnosti o významu prosazování práv k duševnímu vlastnictví a o
nepříznivém dopadu porušování práv k duševnímu vlastnictví. Článek 32: Environmentální hlediska
při ničení porušujícího zboží Ničení zboží
porušujícího práva k duševnímu vlastnictví se uskutečňuje
v souladu s právními předpisy a nařízeními
o otázkách životního prostředí té strany, kde
zničení probíhá. Kapitola IV Mezinárodní spolupráce Článek 33: Mezinárodní spolupráce 1. Každá strana uznává, že
mezinárodní spolupráce je velmi důležitá pro uskutečňování
účinné ochrany práv k duševnímu vlastnictví a že by měla být
podporována bez ohledu na původ zboží porušujícího práva k duševnímu
vlastnictví nebo sídlo či státní příslušnost majitele práv. 2. Za účelem boje proti
porušování práv k duševnímu vlastnictví, zejména padělání ochranné známky
a porušování autorských nebo souvisejících práv, strany
v případě potřeby podporují spolupráci mezi jejich
příslušnými orgány odpovědnými za prosazování práv k duševnímu
vlastnictví. Taková spolupráce může zahrnovat spolupráci v oblasti
prosazování práva, pokud jde o trestněprávní prosazování a opatření
na hranicích, na něž se vztahuje tato dohoda. 3. Spolupráce podle této kapitoly
se uskutečňuje v souladu s příslušnými mezinárodními
dohodami a podléhá právním předpisům, politikám,
přidělování zdrojů a prioritám každé strany v oblasti
prosazování práva. Článek 34: Sdílení informací Aniž jsou dotčena ustanovení článku
29 (Řízení rizik na hranicích), snaží se každá strana vyměňovat
si s dalšími stranami: a) informace, které strana shromažďuje
podle ustanovení kapitoly III (Postupy prosazování), včetně
statistických údajů a informací o osvědčených postupech; b) informace o svých opatřeních právní
a správní povahy souvisejících s ochranou a prosazováním práv k duševnímu
vlastnictví; a c) další přiměřené a
vzájemně dohodnuté informace. Článek 35: Budování kapacit a
technická pomoc 1. Každá strana se snaží
poskytovat na žádost a na základě vzájemně dohodnutých podmínek pomoc
při budování kapacit a technickou pomoc při zlepšování prosazování
práv k duševnímu vlastnictví ostatním stranám této dohody a
v případě potřeby budoucím stranám. Budování kapacit a
technická pomoc se mohou vztahovat na takové oblasti jako: a) zlepšování informovanosti
veřejnosti o právech k duševnímu vlastnictví; b) rozvoj a provádění vnitrostátních
právních předpisů týkajících se prosazování práv k duševnímu
vlastnictví; c) školení úředníků v oblasti
prosazování práv k duševnímu vlastnictví; a d) koordinovaná opatření na
regionální a vícestranné úrovni. 2. Každá strana usiluje o
těsnou spolupráci s ostatními stranami a případně
s nesmluvními stranami této dohody za
účelem provádění ustanovení odstavce 1. 3. Strana může vykonávat
činnosti popsané v tomto článku společně
s příslušným soukromým sektorem nebo mezinárodními organizacemi.
Každá strana se snaží zabránit zbytečnému zdvojování činností
popsaných v tomto článku a dalších činností mezinárodní
spolupráce. Kapitola V Institucionální opatření Článek 36: Výbor ACTA 1. Smluvní strany tímto
zřizují výbor ACTA. Ve výboru jsou zastoupeny všechny strany. 2. Výbor: a) přezkoumává provádění a
působení této dohody; b) posuzuje věci týkající se rozvíjení
této dohody; c) posuzuje každou navrženou změnu této
dohody v souladu s článkem 42 (Změny); d) rozhoduje podle čl. 43 odst. 2
(Přistoupení) o podmínkách přistoupení každého člena WTO
k této dohodě; a e) posuzuje jakékoli jiné záležitosti, které
mohou ovlivnit provádění a působení této dohody. 3. Výbor může rozhodnout: a) o zřízení výborů ad hoc
nebo pracovních skupin, které by byly výboru nápomocny při vykonávání jeho
povinností podle odstavce 2 nebo by budoucí straně na její žádost pomáhaly
při přistupování k této dohodě v souladu s
článkem 43 (Přistoupení); b) o tom, že si vyžádá stanovisko nevládních
osob nebo skupin; c) o vydání doporučení, která se týkají
provádění a působení této dohody, kromě jiného na základě
schválení souvisejících obecných zásad osvědčených postupů; d) o sdílení informací a
osvědčených postupů s třetími stranami týkajících se
snížení porušování práv k duševnímu vlastnictví včetně postupů
identifikace a sledování pirátství a padělání; a e) o přijetí dalších opatření
při výkonu svých funkcí. 4. Výbor přijímá všechna
rozhodnutí na základě konsensu kromě případů, kdy na
základě konsensu může rozhodnout o jiném způsobu rozhodování. Má
se za to, že výbor ve věci předložené k jeho posouzení jednal na
základě konsensu, nevznese-li žádná strana přítomná na schůzi
v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí formálně námitku. Pracovním
jazykem výboru je angličtina a dokumenty dokládající jeho práci se
pořizují v anglickém jazyce. 5. Výbor přijme svá
pravidla a postupy v přiměřené lhůtě po
vstupu této dohody v platnost a vyzve signatářské země,
které nejsou stranami této dohody, k účasti na jednáních o
těchto pravidlech a postupech. Pravidla a postupy: a) se zaměří na záležitosti, jako
je předsednictví, pořádání schůzí a vykonávání
organizačních povinností souvisejících s touto dohodou a její
působností; a b) mohou se zaměřit také na
záležitosti, jako je udělení statusu pozorovatele, a jakoukoli jinou
záležitost, o níž výbor usoudí, že je nutná pro jeho řádnou činnost. 6. Výbor může měnit
pravidla a postupy. 7. Bez ohledu na ustanovení
odstavce 4 se během prvních pěti let po vstupu této dohody
v platnost přijímají rozhodnutí výboru o přijetí nebo
změně pravidel a postupů na základě konsensu stran a
těch signatářských zemí, které nejsou stranami této dohody. 8. Po období uvedeném
v odstavci 7 může výbor přijmout nebo změnit pravidla a
postupy na základě konsensu stran této dohody. 9. Bez ohledu na ustanovení
odstavce 8 může výbor rozhodnout, že přijetí nebo změna
konkrétního pravidla nebo postupu vyžaduje konsensus stran a těch
signatářských zemí, které nejsou stranami této dohody. 10. Nerozhodne-li výbor jinak,
schází se alespoň jednou za rok. První schůze výboru se
uskuteční v přiměřené lhůtě po vstupu této
dohody v platnost. 11. V zájmu větší
jistoty výbor nekontroluje ani nedohlíží na vnitrostátní nebo mezinárodní
prosazování nebo trestní vyšetřování konkrétních případů
týkajících se duševního vlastnictví. 12. Výbor se snaží zabránit
zbytečnému zdvojování svých činností a dalších mezinárodních
snah v oblasti prosazování práv k duševnímu vlastnictví. Článek 37: Kontaktní místa 1. Každá strana určí
kontaktní místo, aby usnadnila komunikaci mezi stranami o jakékoli otázce
upravené touto dohodou. 2. Kontaktní místo strany
určí na žádost jiné smluvní strany příslušný úřad nebo příslušného
úředníka, jemuž lze adresovat dotaz žádající strany, a v případě
potřeby pomáhá při usnadňování komunikace mezi dotyčným
úřadem nebo úředníkem a žádající stranou. Článek 38: Konzultace 1. Jedna
strana může písemně požádat druhou stranu o konzultace ohledně
jakékoli otázky ovlivňující provádění této dohody. Požádaná strana
s porozuměním žádost posoudí, odpoví na ni a nabídne vhodnou
příležitost ke konzultacím. 2. Konzultace, včetně
jednotlivých stanovisek stran konzultace, jsou důvěrné a nejsou jimi
dotčena práva ani stanoviska žádné ze stran v jakémkoli jiném jednání
včetně jednání v rámci Ujednání o pravidlech a řízení
při řešení sporů obsaženého v příloze 2 Dohody o
WTO. 3. Strany konzultace mohou po
vzájemné dohodě uvědomit výbor o výsledku svých konzultací podle
tohoto článku. Kapitola VI: Závěrečná ustanovení Článek 39: Podpis Tato dohoda zůstane otevřena
k podpisu účastníkům jejího projednávání[20] a jiným členům WTO, které mohou
účastníci schválit na základě konsensu, od 31. března 2011 do
31. března 2013. Článek 40:
Vstup v platnost 1. Tato
dohoda vstupuje v platnost třicet dnů od data uložení šesté
listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení mezi podepsanými stranami,
které uložily příslušné listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. 2. Tato dohoda vstupuje
v platnost pro každou podepsanou stranu, která uloží svou listinu o
ratifikaci, přijetí nebo schválení, po uložení šesté listiny o ratifikaci,
přijetí nebo schválení uplynutím třiceti dnů od uložení listiny
o ratifikaci, přijetí nebo schválení touto podepsanou stranou. Článek
41: Odstoupení Každá strana
může odstoupit od této dohody písemným oznámením depozitáři.
Odstoupení nabývá účinku 180 dnů poté, co depozitář obdrží
oznámení. Článek 42: Změny 1. Každá strana může výboru
navrhnout změnu této dohody. Výbor rozhodne, zda předloží změnu
stranám k ratifikaci, přijetí nebo schválení. 2. Změny vstupují
v platnost uplynutím devadesáti dnů po dni, kdy všechny strany
uložily své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení u
depozitáře. Článek 43:
Přistoupení 1. Po uplynutí lhůty
stanovené v článku 39 (Podpis) může jakýkoli člen WTO požádat o
přistoupení k této dohodě. 2. Výbor rozhodne u každého
žadatele o podmínkách přistoupení. 3. Tato dohoda vstupuje
v platnost pro žadatele uplynutím třiceti dnů od uložení jeho
listiny o přistoupení podle podmínek přistoupení, na které odkazuje
odstavec 2. Článek 44:
Znění dohody Tato dohoda je
podepsána v jediném prvopise v jazyce anglickém, francouzském a
španělském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. Článek
45: Depozitář Depozitářem
této dohody je vláda Japonska. [1] Úř. věst. C xx, xx.xx.xxxx, s. x. [2] Úř. věst.: vložte prosím číslo a odkaz na
zveřejněné rozhodnutí. [3] Úř. věst.: vložte prosím do poznámky pod
čarou 1 odkaz na zveřejněnou dohodu. [4] Strany v zájmu větší jistoty uznávají, že svobodným
celním pásmem se rozumí část území strany, kde se jakékoli zboží
obecně považuje, pokud jde o dovozní cla a daně, za zboží mimo celní
území. [5] Strana může z oblasti působnosti tohoto
oddílu vyloučit patenty a ochranu nezveřejněných informací. [6] Předpoklady uvedené v odst. 3 písm. b) mohou
zahrnovat předpoklad, že náhrada škody představuje: i) množství zboží
porušujícího dotyčné právo k duševnímu vlastnictví majitele tohoto
práva a skutečně převedené na třetí osoby, vynásobené výší
zisku na jednotku zboží, které by bylo prodáno majitelem práva, pokud by
nedošlo k protiprávnímu jednání; nebo ii) přiměřenou autorskou
odměnu; nebo iii) úhrnnou jednorázovou částku na základě
prvků, jako jsou alespoň autorské odměny nebo poplatky, které by
byly vymahatelné, kdyby porušitel požádal o povolení uplatňovat
dotyčné právo k duševnímu vlastnictví. [7] V případech, kdy strana v podstatě zrušila
veškerou kontrolu pohybu zboží přes své hranice s jinou stranou, s níž
tvoří část celní unie, nebude povinna uplatňovat na hranici
ustanovení tohoto oddílu. [8] Rozumí se, že není povinnost použít postupy stanovené v
tomto oddíle u zboží uváděného na trh v jiné zemi majitelem práva nebo s
jeho souhlasem. [9] Strany se shodují na tom, že patenty a ochrana
nezveřejněných informací nespadají do rozsahu tohoto oddílu. [10] Požadavek na stanovení takových žádostí podléhá povinnosti
zajistit postupy uvedené v čl. 16 odst. 1 písm. b) (Opatření na
hranicích). [11] Pro účely tohoto článku se dny rozumí
pracovní dny. [12] Každá strana považuje úmyslný dovoz nebo vývoz zboží s
padělanou ochrannou známkou nebo zboží porušujícího autorská práva v
komerčním měřítku za nedovolené činnosti, za něž jsou
ukládány trestní sankce podle tohoto článku. Strana může splnit svou
povinnost týkající se dovozu a vývozu zboží s padělanou ochrannou známkou
nebo zboží porušujícího autorská práva tím, že distribuci takového zboží, jeho
prodej nebo nabízení k prodeji v komerčním měřítku stanoví
za nedovolené činnosti, za něž jsou ukládány trestní sankce. [13] Strana může splnit svou povinnost týkající se dovozu
etiket nebo obalů prostřednictvím opatření v oblasti
distribuce. [14] Strana může splnit své povinnosti podle tohoto
odstavce tím, že stanoví, aby se na pokusy o porušování ochranných známek
vztahovala trestní řízení a sankce. [15] Rozumí se, že strana nemá povinnost umožnit souběžné
uložení odnětí svobody a peněžních pokut. [16] Například aniž jsou dotčeny právní předpisy
strany, přijetí nebo zachování režimu stanovícího omezení odpovědnosti
poskytovatelů internetových služeb nebo omezení dostupných nápravných
opatření proti nim, při současném zachování legitimních
zájmů majitele práv. [17] Pro účely tohoto článku se technologickými
prostředky rozumí jakákoli technologie, zařízení nebo součástka,
které jsou při své obvyklé funkci určeny k tomu, aby
zabraňovaly úkonům nebo omezovaly úkony ve vztahu k dílům,
výkonům nebo zvukovým záznamům, ke kterým nebylo uděleno svolení
autorů, výkonných umělců nebo výrobců zvukových
záznamů, jak stanoví právní předpisy strany. Aniž je dotčen
rozsah autorských nebo souvisejících práv obsažených v právních předpisech
strany, považují se technologické prostředky za účinné, pokud je
použití chráněných děl, výkonů nebo zvukových záznamů kontrolováno
autory, výkonnými umělci nebo výrobci zvukových záznamů
uplatněním náležité kontroly přístupu nebo ochranného procesu, jako
je šifrování nebo kódování nebo mechanismus kontroly rozmnožování, který
dosahuje cíle ochrany. [18] Při provádění odstavců 5 a 6 není žádná
strana povinna požadovat, aby konstrukce nebo konstrukce a výběr
částí a součástek pro spotřební elektroniku, telekomunikace nebo
počítačový produkt umožňovaly reakci na konkrétní technologický
prostředek, pokud produkt jinak neporušuje opatření k provádění
těchto odstavců. [19] Pro účely tohoto článku se informací týkající se správy práv rozumí: a) informace,
která identifikuje dílo, výkon výkonného umělce nebo zvukový záznam; autora
díla, výkonného umělce nebo výrobce zvukového záznamu; nebo majitele
jakéhokoli práva k dílu, výkonu výkonného umělce nebo zvukovému záznamu; b) informace
o údajích a podmínkách o užití díla, výkonu výkonného umělce nebo
zvukového záznamu; nebo c) jakákoli
čísla nebo kódy, které představují takovou informaci popsanou v
bodech a) a b) výše;
je-li jakýkoli z těchto informačních prvků
připojen k rozmnoženině díla, výkonu nebo zvukovému záznamu nebo se
objevuje ve spojení se sdělováním nebo zpřístupňováním díla,
výkonu nebo zvukového záznamu veřejnosti. [20] Austrálie, Rakouská republika, Belgické království,
Bulharská republika, Kanada, Kyperská republika, Česká republika, Dánské
království, Estonská republika, Evropská unie, Finská republika, Francouzská
republika, Spolková republika Německo, Řecká republika, Maďarská
republika, Irsko, Italská republika, Japonsko, Korejská republika, Lotyšská
republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Republika Malta,
Spojené státy mexické, Marocké království, Nizozemské království, Nový Zéland,
Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Singapurská republika,
Slovenská republika, Republika Slovinsko, Španělské království, Švédské
království, Švýcarská konfederace, Spojené království Velké Británie a
Severního Irska a Spojené státy americké.