EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R0955
Regulation (EU) 2023/955 of the European Parliament and of the Council of 10 May 2023 establishing a Social Climate Fund and amending Regulation (EU) 2021/1060
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/955 ze dne 10. května 2023, kterým se zřizuje Sociální klimatický fond a mění nařízení (EU) 2021/1060
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/955 ze dne 10. května 2023, kterým se zřizuje Sociální klimatický fond a mění nařízení (EU) 2021/1060
PE/11/2023/REV/1
Úř. věst. L 130, 16.5.2023, p. 1–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 30/06/2024
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 32021R1060 | Vložení | článek 26a | 30/06/2024 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modified by | 32023L1791 | Nahrazení | článek 2 bod 1 | 30/06/2024 |
16.5.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 130/1 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/955
ze dne 10. května 2023,
kterým se zřizuje Sociální klimatický fond a mění nařízení (EU) 2021/1060
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 91 odst. 1 písm. d), čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 322 odst. 1 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Pařížská dohoda (4) přijatá dne 12. prosince 2015 na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (dále jen „Pařížská dohoda“) vstoupila v platnost dnem 4. listopadu 2016. Smluvní strany Pařížské dohody se shodly, že udrží nárůst průměrné globální teploty výrazně pod hranicí 2 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a budou usilovat o to, aby nárůst teploty nepřekročil hranici 1,5 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí. Uvedený závazek byl dne 13. listopadu 2021 posílen přijetím Klimatického paktu z Glasgow v rámci UNFCCC, v němž konference smluvních stran UNFCCC, plnící roli zasedání smluvních stran Pařížské dohody, uznává, že dopady změny klimatu budou při nárůstu teploty o 1,5 °C mnohem nižší než při nárůstu o 2 °C, a vyslovuje odhodlání pokračovat v úsilí o to, aby byl nárůst teploty omezen na 1,5 °C. |
(2) |
Sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) vytyčuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která bude mít nejpozději do roku 2050 nulové čisté emise skleníkových plynů a ve které nebude mít hospodářský růst vazbu na využívání zdrojů. Cílem Zelené dohody pro Evropu je rovněž obnovit, chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál Unie a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady. Zelená dohoda pro Evropu konečně také zmiňuje, že by tato transformace měla být inkluzivní a spravedlivá a že by nikdo neměl být opomenut. |
(3) |
Přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (5) Unie zakotvila v právních předpisech cíl dosáhnout nejpozději do roku 2050 klimatické neutrality v celém hospodářství a cíl dosáhnout v následujících letech negativních emisí. Uvedené nařízení rovněž stanoví závazný cíl Unie dosáhnout do roku 2030 domácího snížení čistých emisí skleníkových plynů (emisí po odečtení pohlcených emisí) alespoň o 55 % ve srovnání s úrovní z roku 1990. Očekává se, že k dosažení tohoto cíle přispějí všechna hospodářská odvětví. |
(4) |
V závěrech Evropské rady ze dnů 10. a 11. prosince 2020 byl potvrzen závazný domácí cíl Unie v oblasti snižování čistých emisí skleníkových plynů, přičemž byl zdůrazněn význam zohledňování spravedlnosti a solidarity i toho, aby nikdo nebyl opomenut. Tyto závěry byly potvrzeny v závěrech Evropské rady ze dnů 24. a 25. května 2021, kdy Evropská rada vyzvala Komisi, aby urychleně předložila svůj legislativní balíček spolu s podrobným posouzením environmentálního, hospodářského a sociálního dopadu na úrovni členských států. |
(5) |
Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv, potvrzený v závěrech Evropské rady ze dnů 24. a 25. června 2021, vyzdvihuje potřebu posilovat sociální práva a evropský sociální rozměr ve všech politikách Unie. Zásada č. 20 evropského pilíře sociálních práv uvádí, že „každý má právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně vody, hygienického zařízení, energií, dopravy, finančních služeb a digitálních komunikací. Osobám v nouzi musí být k dispozici pomoc pro přístup k těmto službám.“ |
(6) |
V Portském prohlášení ze dne 8. května 2021 byl opětovně potvrzen závazek Evropské rady pracovat na dosažení sociální Evropy posilováním spravedlivé transformace a její odhodlání nadále prohlubovat provádění evropského pilíře sociálních práv na unijní i vnitrostátní úrovni s náležitým ohledem na příslušné pravomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. |
(7) |
Za účelem provádění závazku týkajícího se směřování ke klimatické neutralitě byly přezkoumány a pozměněny právní předpisy Unie v oblasti klimatu a energetiky s cílem urychlit snižování emisí skleníkových plynů. |
(8) |
Tyto změny mají různé hospodářské a sociální dopady na jednotlivá odvětví hospodářství, občany a členské státy. Zejména začlenění emisí skleníkových plynů z budov, silniční dopravy a dalších odvětví, která odpovídají průmyslovým činnostem, na něž se nevztahuje příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (6), do oblasti působnosti uvedené směrnice by mělo zajistit další hospodářskou pobídku pro investice do snižování spotřeby fosilních paliv, a tím do urychlení snižování emisí skleníkových plynů. V kombinaci s dalšími opatřeními by to mělo ve střednědobém až dlouhodobém horizontu přispět ke snížení energetické chudoby a dopravní chudoby, snížit náklady na budovy a silniční dopravu a případně poskytnout nové příležitosti pro vytváření kvalitních pracovních míst a udržitelné investice v plném souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. |
(9) |
K financování těchto investic jsou však zapotřebí zdroje. Před vynaložením těchto investic se navíc pravděpodobně zvýší náklady domácností a uživatelů dopravy na vytápění, chlazení a vaření a na silniční dopravu, protože dodavatelé paliv, na které se vztahují povinnosti podle systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu, přenesou uhlíkové náklady na spotřebitele. |
(10) |
Klimatická transformace bude mít hospodářský a sociální dopad, který je obtížné posuzovat předem. Dosažení vyšších ambicí v oblasti klimatu bude vyžadovat značné veřejné a soukromé zdroje. Investice do opatření v oblasti energetické účinnosti a do systémů vytápění založených na obnovitelných zdrojích energie, jako jsou vytápění elektrickými tepelnými čerpadly, ústřední vytápění a chlazení a účast ve společenstvích pro obnovitelné zdroje, jsou účinnou metodou snižování závislosti na dovozu a emisí při současném zvyšování odolnosti Unie. Je nezbytné vyčlenit zvláštní finanční prostředky na podporu zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy. |
(11) |
Zvýšení ceny fosilních paliv může neúměrně zasáhnout zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy, kteří vynakládají na energii a dopravu větší část svých příjmů, kteří v některých regionech nemají přístup k alternativním, cenově dostupným řešením v oblasti mobility a dopravy a kteří nemusí mít finanční kapacitu na investice do snižování spotřeby fosilních paliv. Specifické zeměpisné podmínky – jaké mají ostrovy, nejvzdálenější regiony a území, venkovské nebo odlehlé oblasti, méně přístupné periferie, horské oblasti nebo zaostávající oblasti – mohou mít konkrétní dopady v souvislosti s dopravní chudobou na zranitelnost domácností, mikropodniků a uživatelů dopravy. Tyto případné specifické zeměpisné podmínky by proto v relevantních případech měly být zohledněny při přípravě opatření a investic na podporu zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy. |
(12) |
Část příjmů generovaných začleněním budov, silniční dopravy a dalších odvětví do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES by měla být využita k řešení sociálních dopadů vyplývajících z tohoto začlenění, aby transformace byla spravedlivá a inkluzivní a nikdo nebyl opomenut. Celková částka v Sociálním klimatickém fondu zřízeném tímto nařízením (dále jen „fond“) by měla odrážet úroveň ambicí v oblasti dekarbonizace vyplývající ze začlenění emisí skleníkových plynů z budov, silniční dopravy a dalších odvětví do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. |
(13) |
S ohledem na stávající úrovně energetické chudoby je ještě důležitější využít část příjmů k řešení sociálních dopadů vyplývajících ze začlenění budov, silniční dopravy a dalších odvětví do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Energetická chudoba je stav, kdy domácnosti nejsou schopny získat přístup k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, jako jsou přiměřené teplo z vytápění, chlazení, když teploty stoupají, osvětlení a elektřina pro elektrospotřebiče. V celounijním průzkumu z roku 2021 přibližně 34 milionů Evropanů, bezmála 6,9 % obyvatel Unie, uvedlo, že si nemohou dovolit dostatečně vytápět své domovy. Energetická chudoba je proto pro Unii jedním z významných problémů. Ačkoliv sociální tarify nebo dočasná přímá podpora příjmů mohou domácnostem čelícím energetické chudobě poskytnout okamžitou úlevu krátkodobě, zajistit trvalá řešení a přispět k účinnému boji proti energetické chudobě mohou pouze cílená strukturální opatření, zejména renovace budov, včetně pomocí přístupu k energii z obnovitelných zdrojů a aktivní propagace těchto zdrojů energie prostřednictvím informačních a osvětových opatření zaměřených na domácnosti, a renovace budov, které přispívají k cílům stanoveným ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (7). Mělo by být možné aktualizovat definici energetické chudoby podle tohoto nařízení tak, aby odrážela výsledek jednání o přepracovaném znění směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti. |
(14) |
Celostní přístup k renovacím budov, který účinněji zohledňuje osoby ohrožené vyloučením, zejména ty, které jsou v Unii nejvíce postiženy energetickou chudobou, by mohl vést k nižší poptávce po energii. Proto by se podpora odvětví budov z fondu měla zaměřit na zlepšení energetické účinnosti, což povede k úsporám spotřeby energie pro každou domácnost, které budou patrné z hlediska ušetřených peněz, a v důsledku toho budou představovat jeden z prostředků boje proti energetické chudobě. Revize směrnice 2010/31/EU by položila základy k dosažení těchto cílů, a proto by měla být zohledněna při provádění tohoto nařízení. |
(15) |
Vzhledem k tomu, že dopravní chudoba dosud nebyla na úrovni Unie definována, měla by být taková definice zavedena pro účely tohoto nařízení. Dopravní chudoba by se mohla stát ještě naléhavější otázkou, jak se uznává v doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu (8), a mohla by vést k omezenému přístupu k základním socioekonomickým činnostem a službám, jako jsou zaměstnání, vzdělávání nebo zdravotní péče, zejména pro zranitelné osoby a domácnosti. Dopravní chudoba je obvykle způsobena jedním z faktorů, jako jsou nízké příjmy, vysoké výdaje na pohonné hmoty či nedostatek cenově dostupné nebo přístupné soukromé nebo veřejné dopravy, nebo jejich kombinací. Dopravní chudoba může postihnout zejména jednotlivce a domácnosti ve venkovských, ostrovních, okrajových, horských, odlehlých a méně přístupných oblastech nebo méně rozvinutých regionech či územích, včetně méně rozvinutých příměstských oblastí a nejvzdálenějších regionů. |
(16) |
Fond by měl být zřízen, aby poskytoval finanční prostředky členským státům za účelem podpory jejich politik zaměřených na řešení sociálních dopadů zavedení systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy. Toho by mělo být dosaženo zejména dočasnou přímou podporou příjmů a opatřeními a investicemi, jejich účelem je omezit závislost na fosilních palivech pomocí větší energetické účinnosti budov, dekarbonizace vytápění a chlazení budov bez ohledu na jejich vlastníka, včetně integrace energie z obnovitelných zdrojů, a poskytováním lepšího přístupu k mobilitě a dopravě s nulovými a nízkými emisemi ve prospěch zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy. Pozornost je třeba věnovat různým formám nájemního bydlení, a to i na trhu se soukromými pronájmy. Mezi opatření by mohly být zahrnuty finanční podpora nebo daňové pobídky, jako je možnost odpočtu nákladů na renovaci z nájemného, aby byl brán ohled na nájemníky a osoby žijící v sociálním bydlení. |
(17) |
Každý členský stát by měl Komisi předložit sociální klimatický plán (dále jen „plán“). Plány by měly být předloženy do 30. června 2025, aby mohly být pečlivě a včas prozkoumány. Měly by mít investiční složku prosazující dlouhodobé řešení, jímž je snižování závislosti na fosilních palivech, a mohou obsahovat i jiná opatření, včetně dočasné přímé podpory příjmů s cílem zmírnit v krátkodobém horizontu negativní dopady na příjmy. Tyto plány by měly sledovat dva cíle. Zaprvé by měly poskytovat zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům dopravy nezbytné zdroje na financování a provádění investic do energetické účinnosti, do dekarbonizace vytápění a chlazení a do vozidel a mobility s nulovými a nízkými emisemi, a to i prostřednictvím poukázek, dotací nebo půjček s nulovým úrokem. Zadruhé by měly zmírňovat dopad zvýšení nákladů na fosilní paliva na ty nejzranitelnější a tím zabránit energetické chudobě a dopravní chudobě během přechodného období, dokud tyto investice nebudou provedeny. Plány by mohly podpořit přístup k cenově dostupnému energeticky účinnému bydlení, včetně sociálního bydlení. Při provádění opatření na podporu zranitelných uživatelů dopravy by členské státy měly mít možnost upřednostnit ve svých plánech podporu vozidel s nulovými emisemi za předpokladu, že se jedná o cenově dostupné a proveditelné řešení. |
(18) |
Členské státy mohou po konzultaci s místními a regionálními orgány, hospodářskými a sociálními partnery a relevantními organizacemi občanské společnosti samy nejlépe navrhovat, provádět a případně měnit plány, které jsou upravené a zacílené s ohledem na jejich místní, regionální a celostátní poměry, jejich stávající politiky v příslušných oblastech a plánované využití jiných relevantních fondů Unie. Pokaždé, když je Komise povinna plán posoudit, by měla proběhnout veřejná konzultace se zúčastněnými stranami. Tímto způsobem je možné nejlépe zohlednit širokou rozmanitost různých situací, konkrétní znalosti místních a regionálních správních orgánů, hospodářských a sociálních partnerů, relevantních organizací občanské společnosti, institucí pro výzkum a inovace zúčastněných stran ze strany průmyslu a zástupců ze sociálního dialogu, jakož i vnitrostátní okolnosti, a přispět k účinné a efektivní celkové podpoře zranitelných osob a podniků. |
(19) |
Plány by měly být navrhovány v úzké spolupráci s Komisí a vypracovány podle poskytnutého vzoru. Aby se zabránilo nadměrné administrativní zátěži, měly by mít členské státy možnost provádět drobné úpravy či opravovat administrativní chyby v plánech prostým oznámením těchto změn Komisi. Drobné úpravy by měly představovat zvýšení nebo snížení cíle stanoveného v plánu o méně než 5 %. |
(20) |
Klíčem ke spravedlivé transformaci směrem ke klimatické neutralitě je zajistit, aby tato opatření a investice byly zvlášť zacílené na domácnosti trpící energetickou chudobou nebo na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy. Podpůrná opatření na podporu omezování emisí skleníkových plynů by měla pomoci členským státům řešit sociální dopady vyplývající z obchodování s emisemi pro odvětví budov a silniční dopravy. |
(21) |
Než se projeví dopad těchto investic na snižování nákladů a emisí, dobře cílená přímá podpora příjmů pro zranitelné domácnosti a zranitelné uživatele dopravy by přispěla ke snížení nákladů na energii a mobilitu a napomohla spravedlivé transformaci. Přímou podporu příjmů je třeba chápat jako dočasné opatření doprovázející dekarbonizaci odvětví bydlení a dopravy. Nejedná se o trvalé opatření, protože neřeší základní příčiny energetické chudoby a dopravní chudoby. Tato podpora by se měla používat pouze k řešení přímých dopadů začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a neměla by se používat k řešení nákladů na elektřinu či vytápění vyplývajících ze začlenění výroby elektřiny a tepla do oblasti působnosti uvedené směrnice. Způsobilost pro obdržení této přímé podpory příjmů by měla být časově omezena. Na příjemce přímé podpory příjmů by se mělo cílit jakožto na členy obecné skupiny příjemců opatřeními a investicemi, jejichž cílem je účinně pomoci příjemcům vymanit se z energetické chudoby a dopravní chudoby. Plány by proto měly zahrnovat přímou podporu příjmů za předpokladu, že rovněž obsahují opatření nebo investice s trvalými dopady zaměřené na zranitelné domácnosti a zranitelné uživatele dopravy, kteří dostávají přímou podporu příjmů. |
(22) |
Členské státy by měly zvyšovat povědomí zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy poskytováním cílených, přístupných a cenově dostupných informací, vzdělávání a poradenství o nákladově efektivních opatřeních a investicích a dostupné podpoře, mimo jiné prostřednictvím energetických auditů budov, jakož i konzultací v oblasti energetiky na míru nebo služeb řízení mobility přizpůsobených na míru. |
(23) |
Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky uvedenými v Pařížské dohodě a se závazky týkajícími se cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů by opatření a investice podle tohoto nařízení měly být v souladu s cílem, aby bylo alespoň 30 % celkové částky rozpočtu Unie v rámci víceletého finančního rámce na období let 2021 až 2027, stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (9), (dále jen „VFR na období 2021–2027“) a celkové částky Nástroje Evropské unie na podporu oživení, zřízeného nařízením Rady (EU) 2020/2094 (10), a nejméně 37 % celkové částky Nástroje pro oživení a odolnost, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (11),vynaloženo na zohledňování cílů v oblasti klimatu. Záměrem rovněž je, aby opatření a investice podle tohoto nařízení byly v souladu s ambicí poskytnout na cíle v oblasti biologické rozmanitosti 7,5 % ročních výdajů v rámci VFR na období 2021–2027 v roce 2024 a 10 % ročních výdajů v rámci VFR na období 2021–2027 v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat stávající přesahy mezi cíli v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti. Za tímto účelem by se ke sledování výdajů fondu měla použít metodika stanovená v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (12). Fond by měl podporovat opatření a investice, jež plně dodržují klimatické a environmentální normy a priority Unie a zásadu „významně nepoškozovat“ ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (13). Pouze taková opatření a investice by měly být začleněny do plánů. Na opatření v oblasti přímé podpory příjmů by se zpravidla mělo pohlížet jako na opatření, která mají nevýznamný předvídatelný dopad na environmentální cíle, a jako taková by měla být považována za opatření v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“. Komise by měla vydat technické pokyny pro členské státy v řádném předstihu před vypracováním plánů. Tyto pokyny by měly objasnit, jak mají být opatření a investice uvedeny do souladu se zásadou „významně nepoškozovat“. |
(24) |
Ženy jsou neúměrně postiženy energetickou chudobou a dopravní chudobou, zejména matky samoživitelky, které představují 85 % neúplných rodin s jedním rodičem, jakož i svobodné ženy, ženy se zdravotním postižením a starší ženy, které žijí samy. Ženy mají navíc odlišné a složitější vzorce mobility. Neúplným rodinám s jedním rodičem a s nezaopatřenými dětmi hrozí zvlášť vysoké riziko dětské chudoby. Je třeba prosazovat genderovou rovnost a rovné příležitosti pro všechny a začleňování těchto cílů, jakož i práva na přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, a propagovat je v rámci celého vypracovávání a provádění plánů s cílem zajistit, aby nikdo nebyl opomenut. |
(25) |
Aktivní zákazníci, občanská energetická společenství a přímé obchodování s energií z obnovitelných zdrojů mohou členským státům pomoci dosáhnout cílů tohoto nařízení prostřednictvím přístupu zdola nahoru iniciovaného občany. Posilují postavení spotřebitelů, zvyšují jejich angažovanost a umožňují určitým skupinám zákazníků z řad domácností účastnit se opatření a investic v oblasti energetické účinnosti, podporují využívání energie z obnovitelných zdrojů v domácnostech a zároveň přispívají k boji proti energetické chudobě. Členské státy by proto měly podporovat úlohu občanských energetických společenství a společenství pro obnovitelné zdroje a uznat je za způsobilé příjemce prostředků z fondu. |
(26) |
Členské státy by měly do plánů zahrnout opatření a investice, které mají být financovány, odhadované náklady na tato opatření a tyto investice a vlastní příspěvek. Při předkládání svých plánů by členské státy měly předložit odhadované celkové náklady bez daně z přidané hodnoty (DPH), aby bylo možné jednotlivé plány porovnávat. Plány by měly rovněž obsahovat klíčové milníky a cíle, aby bylo možné posoudit efektivitu provádění opatření a investic. |
(27) |
Fond a plány by měly být v souladu s plánovanými reformami a závazky učiněnými členskými státy v rámci jejich aktualizovaných integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (14), podle přepracovaného znění směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti, podle Akčního plánu evropského pilíře sociálních práv, podle programů politiky soudržnosti v souladu s nařízením (EU) 2021/1060, podle plánů spravedlivé územní transformace v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 (15), podle plánů pro oživení a odolnost v souladu s nařízením (EU) 2021/241, v rámci Modernizačního fondu zřízeného na základě článku 10d směrnice 2003/87/ES a podle dlouhodobých strategií členských států v oblasti renovace budov v souladu se směrnicí 2010/31/EU. Za účelem zajištění administrativní efektivity by informace obsažené v plánech měly být v příslušných případech v souladu s uvedenými legislativními akty a plány. |
(28) |
V zájmu efektivnějšího plánování by členské státy měly ve svých plánech uvést důsledky odkladu systému obchodování s emisemi zřízeného v souladu s kapitolou IVa směrnice 2003/87/ES podle článku 30k uvedené směrnice. Za tímto účelem by měly být veškeré relevantní informace, jež mají být v plánu uvedeny, důkladně odlišeny svým rozdělením do dvou scénářů, a to popisem a vyčíslením nezbytných úprav opatření, investic, milníků, cílů, výše příspěvku členského státu a jakýchkoli dalších relevantních prvků plánu. |
(29) |
Unie by měla členské státy při provádění jejich plánů prostřednictvím fondu podporovat finančními prostředky. Platby z fondu by měly být podmíněny dosažením milníků a cílů uvedených v plánech. To by umožnilo zohledňovat vnitrostátní poměry a priority a současně zjednodušovat financování a usnadňovat začlenění finančních prostředků z fondu do jiných vnitrostátních výdajových programů při zaručení dopadu a integrity vynakládání prostředků Unií. |
(30) |
Fond by měl být výjimečně a dočasně financován z příjmů z dražeb 50 milionů povolenek podle čl. 10a odst. 8b směrnice 2003/87/ES, 150 milionů povolenek podle čl. 30d odst. 3 uvedené směrnice a objemu dodatečných povolenek podle čl. 30d odst. 4 uvedené směrnice, jež by měly představovat vnější účelově vázané příjmy. Na provádění fondu v období 2026–2032 by měla být v zásadě uvolněna maximální částka ve výši 65 000 000 000 EUR. Dražbu povolenek, na něž se vztahuje kapitola IVa uvedené směrnice, má zajistit Komise. Bude-li na základě článku 30k uvedené směrnice systém obchodování s emisemi zřízený v souladu s uvedenou kapitolou odložen do roku 2028, měla by maximální částka dostupná pro provádění fondu činit 54 600 000 000 EUR. Uvedená částka a roční částky odrážejí větší potřebu financování na začátku fungování fondu. Pro každý členský stát by měl být vypočten maximální finanční příděl v souladu s metodikou pro přidělování prostředků, která poskytuje zejména dodatečnou podporu těm členským státům, na něž má zahrnutí emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES větší dopad. Vzhledem k tomu, že vnější účelově vázané příjmy mají být zpřístupněny po dražbě povolenek podle čl. 10a odst. 8b a čl. 30d odst. 3 a 4 směrnice 2003/87/ES, je nezbytné stanovit odchylku od čl. 22 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (16), aby Unie mohla každý rok přidělit částky nezbytné pro platby členským státům, které mají být provedeny v souladu s tímto nařízením, na zajištění prostředků odpovídajících účelově vázaným příjmům. |
(31) |
Členské státy by měly přispívat alespoň 25 % odhadovaných celkových nákladů svých plánů. |
(32) |
Rozpočtové závazky by mělo být možné ve vhodných případech rozdělit na roční splátky. Dohody s členskými státy, které představují individuální právní závazky, by měly mimo jiné zohlednit událost uvedenou v článku 30k směrnice 2003/87/ES, která by mohla vyvolat roční zpoždění zahájení obchodování s emisemi pro budovy, silniční dopravu a další odvětví. Uvedené dohody by rovněž měly zohlednit veškerá potenciální finanční rizika pro Unii, která by mohla vyžadovat změnu individuálních právních závazků vzhledem ke zvláštnostem dočasného a výjimečného financování fondu z vnějších účelově vázaných příjmů generovaných z povolenek systému obchodování s emisemi. |
(33) |
Aby byly pro fond zajištěny dodatečné zdroje, měly by mít členské státy možnost požádat o převedení zdrojů do fondu z programů politiky soudržnosti ve sdíleném řízení zřízených nařízením (EU) 2021/1060 za podmínek stanovených v uvedeném nařízení. Aby měly členské státy dostatečnou flexibilitu při využívání svých přídělů z fondu, mělo by být možné převést zdroje z jejich ročního finančního přídělu do fondů ve sdíleném řízení uvedených v nařízení (EU) 2021/1060 až do výše 15 %. Za účelem zmírnění administrativní zátěže způsobené po sobě jdoucími převody zdrojů z jejich ročního finančního přídělu z fondu do fondů ve sdíleném řízení spadajících do oblasti působnosti nařízení (EU) 2021/1060 by odpovídající změna jednoho nebo více programů měla být v zásadě vyžadována pouze jednou, a to za určitých podmínek, aby byla zajištěna účinná finanční kontrola. V následujících letech by mělo být možné provést další převody oznámením finančních tabulek Komisi, pokud se budou změny týkat výhradně zvýšení finančních zdrojů, aniž by došlo k dalším změnám dotčeného programu. |
(34) |
Fond by měl podporovat opatření, která respektují zásadu adicionality financování Unie. Fond by neměl být náhradou za opakované vnitrostátní výdaje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, včetně plateb nákladů na opatření technické pomoci uvedená v plánech. |
(35) |
Za účelem zajištění efektivního, transparentního a konzistentního přidělování finančních prostředků a respektování zásady řádného finančního řízení by opatření podle tohoto nařízení měla být v souladu se stávajícími programy Unie a s celostátními a případně regionálními programy a měla by je doplňovat a současně předcházet dvojímu financování téže výdajové položky z fondu a z jiných programů Unie. Zejména by Komise a členské státy měly ve všech fázích procesu zajistit účinnou koordinaci s cílem zabezpečit jednotnost, soudržnost, doplňkovost a synergie mezi zdroji financování. Za tímto účelem by členské státy měly být povinny při předkládání svých plánů Komisi předložit relevantní informace o stávajícím a plánovaném financování Unie. Finanční podpora v rámci fondu by měla doplňovat podporu poskytovanou v rámci jiných programů a nástrojů Unie. Opatření a investice financované z fondu by měly mít možnost obdržet financování z jiných programů a nástrojů Unie, pokud tato podpora nepokrývá totožné nákladové položky. |
(36) |
Platby by měly probíhat na základě rozhodnutí Komise, kterým se povoluje uvolnění prostředků dotčenému členskému státu. Proto je nezbytné odchýlit se od čl. 116 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, aby lhůta pro platby mohla začít plynout ode dne, kdy Komise toto rozhodnutí sdělí dotčenému členskému státu, a nikoliv ode dne, kdy je obdržena žádost o platbu. |
(37) |
Po analýze všech žádostí o platby obdržených v daném kole a v případě, že příjmy účelově vázané na fond v souladu s čl. 30d odst. 4 směrnice 2003/87/ES nestačí k pokrytí žádostí o platby podaných členskými státy, by Komise měla členským státům provést úhradu poměrně, aby bylo zajištěno rovné zacházení s členskými státy. V následujícím kole žádostí o platby by Komise měla upřednostnit členské státy se zpožděnými platbami z předchozího kola žádostí o platby a teprve poté proplatit nově podané žádosti o platbu. |
(38) |
Za účelem usnadnění vypracovávání plánů a zajištění transparentních pravidel pro monitorování a hodnocení by měl být v přílohách tohoto nařízení uveden seznam společných ukazatelů a vzor plánů. Členské státy by měly mít možnost používat ke stanovení milníků a cílů ve svých plánech relevantní společné ukazatele. Seznam společných ukazatelů by měl obsahovat společné ukazatele pro podávání zpráv o pokroku a pro účely monitorování a hodnocení provádění plánů a fondu. |
(39) |
Fond by měl být prováděn v souladu se zásadou řádného finančního řízení, včetně účinného předcházení podvodům, daňovým únikům, daňovým podvodům, korupci a střetům zájmů a jejich stíhání. Fond podléhá obecnému režimu podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie v případě porušení zásad právního státu v členských státech, který byl zaveden nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2020/2092 (17). |
(40) |
Pro účely řádného finančního řízení by při současném respektování povahy fondu založené na výkonnosti měla být stanovena zvláštní pravidla pro rozpočtové závazky, platby, pozastavení a zpětné získání finančních prostředků, jakož i pro ukončení dohod o finanční podpoře. Členské státy by měly přijmout vhodná opatření s cílem zajistit, aby užívání finančních prostředků v souvislosti s opatřeními podporovanými z fondu bylo v souladu s použitelným unijním a vnitrostátním právem. Členské státy by měly v příslušných případech zajistit, aby tato podpora byla poskytována v souladu s pravidly Unie pro státní podporu. Zejména by měly zajistit předcházení podvodům, korupci a střetu zájmů a jejich odhalování a nápravu a to, aby nedocházelo ke dvojímu financování z fondu a z jiných programů Unie. Mělo by být možné pozastavit a ukončit dohody o finanční podpoře, jakož i snížit a omezit finanční příděly, pokud dotčený členský stát uspokojivě neprovedl plán, nebo v případě závažných nesrovnalostí, totiž podvodů, korupce a střetů zájmů týkajících se opatření podporovaných z fondu, nebo závažných porušení některých povinností stanovených dohodami o finanční podpoře. V případě ukončení dohody týkající se finanční podpory nebo snížení a zpětného získání finančních přídělů by tyto částky měly být členským státům v souladu s pravidly pro rozdělování povolenek stanovenými v čl. 30d odst. 5 směrnice 2003/87/ES přiděleny do 31. prosince 2033. Je třeba zavést vhodná řízení o sporných otázkách s cílem zajistit, aby rozhodnutí Komise týkající se pozastavení a zpětného získávání vyplacených částek nebo ukončení dohod o finanční podpoře respektovala právo členských států předložit připomínky. |
(41) |
Komise by měla zajistit, aby byly účinně chráněny finanční zájmy Unie. I když je primárně odpovědností samotného členského státu zajistit, aby byl fond prováděn v souladu s příslušným unijním a vnitrostátním právem, měla by Komise v tomto ohledu od členských států získat dostatečné záruky. Za tímto účelem by členské státy při provádění fondu měly zajistit fungování účinného a efektivního systému vnitřní kontroly a měly by zpětně získávat částky, které byly vyplaceny neodůvodněně nebo byly využity nesprávným způsobem. V tomto ohledu by členské státy měly využívat své standardní vnitrostátní systémy řízení rozpočtu. Členské státy by měly shromažďovat, zaznamenávat a uchovávat v elektronickém systému standardizované kategorie údajů a informací, které umožní předcházení závažným nesrovnalostem v souvislosti s opatřeními a investicemi podporovanými z fondu, totiž podvodům, korupci a střetům zájmů, a jejich odhalování a nápravu. Komise by měla zpřístupnit informační a monitorovací systém, včetně jednotného nástroje pro vytěžování údajů a hodnocení rizik, který umožní získat přístup k těmto údajům a informacím. Komise by měla vybízet k využívání tohoto informačního a monitorovacího systému za účelem všeobecného uplatňování členskými státy. |
(42) |
Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), Účetní dvůr a případně Úřad evropského veřejného žalobce by měly mít možnost využívat uvedený informační a monitorovací systém v rámci svých pravomocí a oprávnění. |
(43) |
Členské státy a Komise by měly mít možnost zpracovávat osobní údaje, pouze pokud je to nezbytné za účelem zajišťování udělování absolutoria, auditu a kontroly, informací, komunikace a viditelnosti v souvislosti s užíváním finančních prostředků na opatření za účelem provádění v rámci fondu. Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (18) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (19), podle toho, které z nich je v daném případě použitelné. |
(44) |
V souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (20) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (21), (Euratom, ES) č. 2185/96 (22) a (EU) 2017/1939 (23) je třeba chránit finanční zájmy Unie přiměřenými opatřeními, včetně opatření týkajících se předcházení podvodům, korupci a střetům zájmů, jejich odhalování a nápravy a vyšetřování a případně ukládání správních sankcí. Zejména pak v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 má OLAF pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda došlo k podvodům, korupci, střetům zájmů nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. Úřad evropského veřejného žalobce je v souladu s nařízením (EU) 2017/1939 oprávněn vyšetřovat a trestně stíhat podvody, korupci, střety zájmů a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (24). V souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046 mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
(45) |
Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Uvedená pravidla jsou stanovena v nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu Unie prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého řízení, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
(46) |
Nařízení (EU) 2021/1060 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
(47) |
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž přispívat k sociálně spravedlivému přechodu ke klimatické neutralitě řešením sociálních dopadů začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Tímto nařízením se zřizuje Sociální klimatický fond (dále jen „fond“) na období 2026-2032.
Fond poskytuje finanční podporu členským státům na opatření a investice uvedené v jejich sociálních klimatických plánech (dále jen „plány“).
Z opatření a investic podporovaných z fondu mají prospěch domácnosti, mikropodniky a uživatelé dopravy, kteří jsou zranitelní a zvlášť zasaženi začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, zejména domácnosti trpící energetickou chudobou nebo dopravní chudobou.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1) |
„energetickou chudobou“ nedostatečný přístup domácnosti k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a důstojnou úroveň zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení, osvětlení a energie k napájení spotřebičů, a to v relevantním vnitrostátním kontextu a kontextu stávající sociální politiky a dalších relevantních politik; |
2) |
„dopravní chudobou“ stav, kdy jednotlivci a domácnosti nejsou vůbec či jen obtížně schopni pokrýt náklady na soukromou nebo veřejnou dopravu, nebo kdy nemají žádný či jen omezený přístup k dopravě nezbytné k získání přístupu k základním socioekonomickým službám a činnostem, s přihlédnutím k vnitrostátním a prostorovým souvislostem; |
3) |
„odhadovanými celkovými náklady plánu“ odhadované celkové náklady na opatření a investice uvedené v plánu; |
4) |
„finančním přídělem“ nevratná finanční podpora z fondu, která je k dispozici pro přidělení nebo která byla přidělena členskému státu; |
5) |
„milníkem“ kvalitativní výsledek používaný k měření pokroku při provedení opatření nebo investice; |
6) |
„cílem“ kvantitativní výsledek používaný k měření pokroku na cestě k provedení opatření nebo investice; |
7) |
„energií z obnovitelných zdrojů“ energie z obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (25); |
8) |
„domácností“ soukromá domácnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1700 (26); |
9) |
„mikropodnikem“ podnik, který zaměstnává méně než deset osob a jehož roční obrat nebo roční rozvaha nepřekračuje 2 miliony EUR podle metodiky výpočtu uvedené v článcích 3 až 6 přílohy I nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (27); |
10) |
„zranitelnými domácnostmi“ domácnosti trpící energetickou chudobou nebo domácnosti, včetně domácností s nízkými a nižšími středními příjmy, které jsou významně postiženy cenovými dopady začlenění emisí skleníkových plynů z budov do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již obývají; |
11) |
„zranitelnými mikropodniky“ mikropodniky, které jsou významně postiženy cenovými dopady zahrnutí emisí skleníkových plynů z budov nebo silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a které pro účely své činnosti postrádají buď prostředky na renovaci budovy, již využívají, nebo na nákup vozidel s nulovými a nízkými emisemi či na přechod na alternativní udržitelné druhy dopravy, včetně veřejné dopravy, podle toho, co je pro ně relevantní; |
12) |
„zranitelnými uživateli dopravy“ jednotlivci a domácnosti potýkající se s dopravní chudobou, avšak rovněž jednotlivci a domácnosti, včetně těch s nízkými a nižšími středními příjmy, kteří jsou významně postiženi cenovými dopady začlenění emise skleníkových plynů ze silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a postrádají prostředky na nákup vozidel s nulovými a nízkými emisemi nebo na přechod na alternativní udržitelné druhy dopravy, včetně veřejné dopravy; |
13) |
„renovací budov“ jakýkoli druh renovace budov související se spotřebou energie, jejímž cílem je snížit energetickou náročnost budov, jako jsou izolace obvodového pláště budovy, tj. izolace zdi, střechy a podlahy a výměna oken, a instalace technických systémů budov, které jsou v souladu s příslušnými vnitrostátními bezpečnostními normami, včetně příspěvku k požadavkům na renovaci stanoveným v přepracovaném znění směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov; |
14) |
„technickým systémem budovy“ technické zařízení budovy nebo její ucelené části určené k vytápění prostor, chlazení prostor, větrání, přípravě teplé vody, automatizaci a kontrole budov, výrobě energie z obnovitelných zdrojů a jejího ukládání na místě nebo kombinace takového technického zařízení, včetně systémů, které využívají energii z obnovitelných zdrojů; |
15) |
„aktivním zákazníkem“ aktivní zákazník ve smyslu čl. 2 bodu 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (28); |
16) |
„občanským energetickým společenstvím“ občanské energetické společenství ve smyslu čl. 2 bodu 11 směrnice (EU) 2019/944; |
17) |
„společenstvím pro obnovitelné zdroje“ společenství pro obnovitelné zdroje ve smyslu čl. 2 bodu 16 směrnice (EU) 2018/2001; |
18) |
„přímým obchodováním s energií z obnovitelných zdrojů“ přímé obchodování s energií z obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 18 směrnice (EU) 2018/2001; |
19) |
„vozidlem s nulovými a nízkými emisemi“ vozidlo s nulovými a nízkými emisemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. m) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 (29). |
Článek 3
Cíle
1. Obecným cílem fondu je přispívat k sociálně spravedlivému přechodu ke klimatické neutralitě prostřednictvím řešení sociálních dopadů spojených se začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES.
2. Specifické cíle fondu spočívají v podpoře zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy prostřednictvím dočasné přímé podpory příjmů a prostřednictvím opatření a investic, které mají zvýšit energetickou účinnost budov, dekarbonizaci vytápění a chlazení budov, mimo jiné prostřednictvím integrace výroby energie z obnovitelných zdrojů a jejího ukládání do budov, a v poskytnutí lepšího přístupu k mobilitě a dopravě s nulovými a nízkými emisemi.
KAPITOLA II
Sociální klimatické plány
Článek 4
Sociální klimatické plány
1. Každý členský stát předloží Komisi svůj plán. Plán obsahuje konzistentní soubor stávajících nebo nových vnitrostátních opatření a investic k řešení dopadu stanovení ceny uhlíku na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy s cílem zajistit cenově dostupné vytápění, chlazení a mobilitu a zároveň doplnit a urychlit nezbytná opatření ke splnění cílů Unie v oblasti klimatu.
2. Každý členský stát zajistí soulad mezi svým plánem a svým aktualizovaným vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu uvedeným v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999.
3. Plán může obsahovat vnitrostátní opatření, jež stanoví dočasnou přímou podporu příjmů zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy s cílem snížit dopad zvýšení ceny fosilních paliv vyplývající ze začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES.
4. Plán zahrnuje celostátní a případná místní a regionální opatření a investice v souladu s článkem 8 s cílem:
a) |
provádět renovace budov a dekarbonizovat vytápění a chlazení budov, včetně integrace výroby energie z obnovitelných zdrojů a jejího ukládání; |
b) |
zvýšit využívání mobility a dopravy s nulovými a nízkými emisemi. |
5. Pokud členský stát již zavedl vnitrostátní systém obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu nebo uhlíkovou daň, mohou se do plánu zahrnout již zavedená vnitrostátní opatření ke zmírnění sociálních dopadů a výzev, pokud jsou v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Veřejná konzultace
1. Každý členský stát předloží plán Komisi po provedení veřejné konzultace s místními a regionálními orgány, zástupci hospodářských a sociálních partnerů, relevantními organizacemi občanské společnosti, mládežnickými organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami. Tuto konzultaci provede každý členský stát v souladu s požadavky článku 10 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu se svým vnitrostátním právním rámcem.
2. Každý členský stát ve svém plánu uvede shrnutí:
a) |
konzultace konané podle odstavce 1 a |
b) |
toho, jak se v plánu odrážejí připomínky zúčastněných stran, které se dotyčné konzultace zúčastnily. |
3. Pro účely čl. 16 odst. 3 Komise posoudí, zda byl plán vypracován po konzultaci se zúčastněnými stranami v souladu s odstavcem 1 tohoto článku.
4. Komise podporuje členské státy tím, že v souladu s čl. 6 odst. 4 poskytne příklady osvědčených postupů konzultací o plánech.
Článek 6
Obsah sociálních klimatických plánů
1. Plán musí obsahovat tyto prvky:
a) |
konkrétní opatření a investice v souladu s články 4 a 8 s cílem omezit dopady uvedené v písmenu d) tohoto odstavce spolu s vysvětlením, jak by tato opatření a investice účinně přispěly k dosažení cílů stanovených v článku 3 v rámci celkového nastavení relevantních politik daného členského státu; |
b) |
případná konkrétní, vzájemně konzistentní a posílená doprovodná opatření k provedení opatření a investic a snížení účinků uvedených v písmenu d); |
c) |
informace o stávajícím nebo plánovaném financování opatření a investic z jiných unijních, mezinárodních, veřejných nebo případně soukromých zdrojů, které přispívají k opatřením a investicím stanoveným v plánu, včetně informací o dočasné přímé podpoře příjmů; |
d) |
odhad pravděpodobných dopadů zvýšení cen v důsledku zahrnutí emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES na domácnosti, zejména na výskyt energetické chudoby a dopravní chudoby, a na mikropodniky; tyto dopady je třeba analyzovat na vhodné územní úrovni definované každým členským státem, s přihlédnutím ke specifické vnitrostátní situaci a k aspektům, jako jsou přístup k veřejné dopravě a základním službám a vymezení nejpostiženějších oblastí; |
e) |
odhadovaný počet a určení zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy; |
f) |
vysvětlení toho, jak mají být definice energetické chudoby a dopravní chudoby uplatňovány na vnitrostátní úrovni; |
g) |
pokud plán stanoví opatření uvedená v čl. 4 odst. 3, kritéria pro určení způsobilých konečných příjemců, uvedení zamýšlené lhůty pro tato opatření a jejich odůvodnění na základě kvantitativního odhadu a kvalitativního vysvětlení toho, jak se očekává, že tato opatření sníží energetickou chudobu a dopravní chudobu a zranitelnost domácností vůči zvýšení ceny paliv v oblasti silniční dopravy a vytápění; |
h) |
zamýšlené milníky, cíle a orientační komplexní harmonogram pro provádění opatření a investic, které budou realizovány do 31. července 2032; |
i) |
případný harmonogram pro postupné snižování podpory pro vozidla s nízkými emisemi; |
j) |
odhadované celkové náklady plánu doplněné o vhodné odůvodnění a vysvětlení toho, jak jsou v souladu se zásadou nákladové efektivity a odpovídající očekávanému dopadu plánu; |
k) |
zamýšlený příspěvek členského státu k odhadovaným celkovým nákladům plánu vypočtený podle článku 15; |
l) |
s výjimkou opatření uvedených v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení vysvětlení, jak plán zajišťuje, aby žádné z opatření nebo investic významně nepoškozovalo environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852; |
m) |
ustanovení pro účinné monitorování a provádění plánu dotčeným členským státem, zejména pak navrhované milníky a cíle, relevantní společné ukazatele uvedené v příloze IV, a pokud žádný z uvedených ukazatelů není pro konkrétní opatření nebo investici relevantní, doplňující jednotlivé ukazatele navržené dotčeným členským státem; |
n) |
pro účely vypracování a případně provádění plánu, shrnutí procesu veřejné konzultace uvedeného v článku 5; |
o) |
vysvětlení systému členského státu určeného k předcházení podvodům, korupci a střetům zájmů, jejich odhalování a nápravě při využívání finančního přídělu poskytnutého z fondu a mechanismů, které mají za cíl předcházet dvojímu financování z fondu a jiných programů Unie; |
p) |
je-li to relevantní, vysvětlení, jak byly v plánu zohledněny případné specifické zeměpisné podmínky, například ostrovů, nejvzdálenějších regionů a území, venkovských nebo odlehlých oblastí, méně přístupných periferií, horských oblastí nebo zaostávajících oblastí; |
q) |
je-li to relevantní, vysvětlení toho, jak jsou daná opatření a investice zaměřeny na řešení genderové nerovnosti. |
2. Plán může zahrnovat opatření technické pomoci nezbytná pro účinnou správu a provádění opatření a investic.
3. Plán musí být konzistentní s informacemi, které členský stát uvedl, a se závazky, které členský stát učinil v:
a) |
akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv; |
b) |
svých programech politiky soudržnosti podle nařízení (EU) 2021/1060; |
c) |
svém plánu pro oživení a odolnost podle nařízení (EU) 2021/241; |
d) |
svém plánu renovace budov podle přepracovaného znění směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov; |
e) |
svém aktualizovaném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení (EU) 2018/1999 a |
f) |
svých plánech spravedlivé územní transformace podle nařízení (EU) 2021/1056. |
4. Během vypracovávání plánů Komise pořádá výměnu osvědčených postupů, týkající se mimo jiné nákladově efektivních opatření a investic, jež mají být v plánech uvedeny. Členské státy mohou požádat o technickou podporu v rámci nástroje evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), který byl zřízen dohodou mezi Komisí a Evropskou investiční bankou v roce 2009, nebo v rámci Nástroje pro technickou podporu, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 (30).
5. Pro účely odst. 1 písm. l) tohoto článku poskytne Komise členským státům technické pokyny, přizpůsobené působnosti fondu, k souladu opatření a investic se zásadou „významně nepoškozovat“ ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852.
6. S cílem pomoci členským státům při poskytování informací uvedených v odst. 1 písm. d) tohoto článku poskytne Komise společnou hodnotu pro použití jako odhadu ceny uhlíku vyplývající ze zahrnutí emisí skleníkových plynů z budov, silniční dopravy a dalších odvětví do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES.
7. Každý členský stát použije pro plán vzor obsažený v příloze V.
KAPITOLA III
Podpora z fondu určená na sociální klimatické plány
Článek 7
Zásady, jimiž se fond řídí
1. Fond poskytuje finanční podporu členským státům na financování opatření a investic stanovených v jejich plánech.
2. Vyplacení finanční podpory podle odstavce 1 tohoto článku každému členskému státu je podmíněno tím, že tento členský stát dosáhne milníků a cílů pro opatření a investice podle článku 8 tohoto nařízení. Tyto milníky a cíle musí být slučitelné s cíli Unie v oblasti klimatu a cílem stanoveným v nařízení (EU) 2021/1119 a zahrnovat zejména:
a) |
energetickou účinnost; |
b) |
renovaci budov; |
c) |
mobilitu a dopravu s nulovými a nízkými emisemi; |
d) |
snižování emisí skleníkových plynů; |
e) |
snižování počtu zranitelných domácností, zejména domácností trpících energetickou chudobou, počtu zranitelných mikropodniků a počtu zranitelných uživatelů dopravy. |
3. Fond podpoří pouze opatření a investice, které jsou v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“ ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852.
4. Opatření a investice podporované z fondu musí snižovat závislost na fosilních palivech a v relevantních případech přispívat k provádění evropského pilíře sociálních práv, jakož i k udržitelným a kvalitním pracovním místům v oblastech, na něž se vztahují opatření a investice fondu.
Článek 8
Způsobilá opatření a investice, jež mají být zahrnuty do sociálních klimatických plánů
1. Členské státy mohou do odhadovaných celkových nákladů plánu zahrnout následující opatření a investice s trvalým účinkem, pokud se zaměřují především na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky nebo zranitelné uživatele dopravy a jejich účelem je:
a) |
podporovat renovace budov, zejména pro zranitelné domácnosti a zranitelné mikropodniky, které využívají budovy s nejhorší energetickou náročností, a to i pro nájemníky a osoby žijící v sociálním bydlení; |
b) |
podporovat přístup k cenově dostupnému energeticky účinnému bydlení, včetně sociálního bydlení; |
c) |
přispívat k dekarbonizaci vytápění a chlazení budov a vaření v nich, například elektrifikací, poskytováním přístupu k cenově dostupným a energeticky účinným systémům a integrací výroby energie z obnovitelných zdrojů a jejího ukládání, mimo jiné prostřednictvím společenství pro obnovitelné zdroje, občanských energetických společenství a dalších aktivních zákazníků, s cílem podpořit využívání vlastní spotřeby energie z obnovitelných zdrojů, jako jsou sdílení energie a přímé obchodování s energií z obnovitelných zdrojů, připojení k inteligentním sítím a sítím dálkového vytápění, což přispívá k dosažení úspor energie nebo ke snížení energetické chudoby; |
d) |
poskytovat cílené, přístupné a cenově dostupné informace, vzdělávání, osvětu a poradenství o nákladově efektivních opatřeních a investicích, o dostupné podpoře renovace budov a energetické účinnosti, jakož i o udržitelné a cenově dostupné mobilitě a dopravních alternativách; |
e) |
podporovat veřejné a soukromé subjekty, mimo jiné poskytovatele sociálního bydlení, zejména družstva veřejného a soukromého sektoru, při vytváření a zajišťování cenově dostupných řešení v oblasti energetické účinnosti a vhodných nástrojů financování v souladu se sociálními cíli fondu; |
f) |
při zachování technologické neutrality poskytovat přístup k vozidlům s nulovými a nízkými emisemi a jízdním kolům, včetně finanční podpory nebo daňových pobídek na jejich nákup, i k vhodné veřejné a soukromé infrastruktuře, zejména tam, kde je to relevantní, na nákup vozidel s nulovými a nízkými emisemi, infrastrukturu pro dobíjení a doplňování paliva a rozvoj trhu s ojetými vozidly s nulovými emisemi; členské státy se snaží zajistit, aby v případech, kdy jsou vozidla s nulovými emisemi cenově dostupným a proveditelným řešením, ve svých plánech podporu těchto vozidel upřednostnily; |
g) |
motivovat k využívání cenově dostupné a přístupné veřejné dopravy a podporovat soukromé a veřejné subjekty, včetně družstev, při rozvoji a poskytování udržitelné mobility jako služby, sdílených služeb mobility a možností aktivní mobility; |
2. Členské státy mohou do odhadovaných celkových nákladů plánů zahrnout náklady na opatření poskytující přímou podporu příjmů zranitelným domácnostem a zranitelným uživatelům dopravy s cílem snížit dopad zvýšení cen paliv pro silniční dopravu a vytápění. Taková podpora musí být dočasná a postupem času se snižovat. Členské státy mohou poskytovat dočasnou přímou podporu příjmů, pokud jejich plány obsahují opatření nebo investice zaměřené na tyto zranitelné domácnosti a zranitelné uživatele dopravy v souladu s čl. 8 odst. 1 tohoto nařízení. Tato podpora musí být omezena na přímý dopad související se začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Náklady na opatření poskytující dočasnou přímou podporu příjmů nesmějí činit více než 37,5 % odhadovaných celkových nákladů plánu podle čl. 6 odst. 1 písm. j) tohoto nařízení.
3. Členské státy mohou do odhadovaných celkových nákladů plánů zahrnout náklady na technickou pomoc na pokrytí výdajů souvisejících s činnostmi v oblasti odborné přípravy, programování, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou nezbytné pro řízení fondu a pro dosažení jeho cílů, například výdajů na studie, na informační technologie (IT), veřejné konzultace se zúčastněnými stranami a na informační a komunikační akce. Náklady na tuto technickou pomoc smějí činit až 2,5 % odhadovaných celkových nákladů plánu podle čl. 6 odst. 1 písm. j).
Článek 9
Přenášení přínosů na domácnosti, mikropodniky a uživatele dopravy
1. Členské státy mohou do plánů začlenit podporu poskytovanou prostřednictvím veřejných nebo soukromých subjektů jiných než zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy, pokud tyto subjekty provádějí opatření a investice, které budou v konečném důsledku ku prospěchu zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům nebo zranitelným uživatelům dopravy.
2. Členské státy stanoví nezbytné zákonné a smluvní záruky, aby zajistily, že veškeré přínosy budou přeneseny na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky nebo zranitelné uživatele dopravy.
Článek 10
Finanční zdroje fondu
1. V souladu s čl. 10a odst. 8b a čl. 30d odst. 3 a 4 směrnice 2003/87/ES se na provádění fondu v období od 1. ledna 2026 do 31. prosince 2032 poskytne maximální částka ve výši 65 000 000 000 EUR v běžných cenách. Tato částka představuje vnější účelově vázané příjmy pro účely čl. 21 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, aniž je dotčen čl. 30d odst. 4 šestý pododstavec směrnice 2003/87/ES.
Roční částky přidělené fondu, v mezích maximální částky stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce, nesmějí překročit částky uvedené v čl. 30d odst. 4 čtvrtém pododstavci směrnice 2003/87/ES.
Pokud bude systém obchodování s emisemi zřízený v souladu s kapitolou IVa směrnice 2003/87/ES podle článku 30k uvedené směrnice odložen na rok 2028, činí maximální částka, která má být fondu poskytnuta, 54 600 000 000 EUR a roční částky přidělené fondu nepřekročí příslušné částky uvedené v čl. 30d odst. 4 pátém pododstavci směrnice 2003/87/ES.
2. Odchylně od čl. 22 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, a aniž je dotčen článek 19 tohoto nařízení, se prostředky na závazky pokrývající příslušnou maximální částku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku automaticky poskytují na začátku každého rozpočtového roku počínaje 1. lednem 2026 až do výše příslušných použitelných ročních částek uvedených v odst. 1 druhém a třetím pododstavci.
3. Částky uvedené v odstavci 1 mohou rovněž hradit výdaje na přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, které jsou nezbytné pro řízení fondu a pro dosažení jeho cílů, zejména na studie, setkání odborníků, konzultace se zúčastněnými stranami, informační a komunikační akce, včetně informativních činností podporujících začleňování, a na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají cílů tohoto nařízení, výdaje spojené se sítěmi IT se zaměřením na zpracování informací a jejich výměnu, nástroje IT na úrovni organizace a veškeré další výdaje na technickou a správní pomoc, které vznikly Komisi v souvislosti s řízením fondu. Výdaje mohou rovněž zahrnovat náklady na jiné podpůrné činnosti, jako jsou kontrola kvality a monitorování projektů na místě, a náklady na vzájemné poradenství a odborníky za účelem posuzování a provádění způsobilých opatření.
Článek 11
Zdroje z programů ve sdíleném řízení a do nich určené a využívání zdrojů
1. Zdroje přidělené členským státům ve sdíleném řízení mohou být na jejich žádost převedeny do fondu, jsou-li splněny podmínky stanovené v příslušných ustanoveních nařízení (EU) 2021/1060. Komise provádí tyto zdroje přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Tyto zdroje se využijí výlučně ku prospěchu dotčeného členského státu.
2. Členské státy mohou ve svých plánech předložených v souladu s čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení požádat o převod až 15 % svého maximálního ročního finančního přídělu do fondů ve sdíleném řízení stanovených v nařízení (EU) 2021/1060. Převedené zdroje financují opatření a investice uvedené v článku 8 tohoto nařízení a provádějí se v souladu s pravidly fondů, do nichž se zdroje převádějí. Zdroje převádějí členské státy změnou jednoho nebo více programů, s výjimkou programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce (Interreg), v souladu s článkem 26a nařízení (EU) 2021/1060, a provádějí se v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném nařízení a pravidly fondů, do nichž se zdroje převádějí.
3. Členské státy mohou pověřit řídicí orgány programů politiky soudržnosti podle nařízení (EU) 2021/1060 prováděním opatření a investice čerpajících z fondu, v relevantních případech s ohledem na synergie s těmito programy politiky soudržnosti a v souladu s cíli fondu. Členské státy uvedou svůj záměr pověřit tyto orgány ve svých plánech. V takových případech se má za to, že stávající řídící a kontrolní systémy zavedené členskými státy a oznámené Komisi splňují požadavky tohoto nařízení.
4. Členské státy mohou do svých plánů začlenit jako součást odhadovaných celkových nákladů platby za další technickou podporu podle článku 7 nařízení (EU) 2021/240 a částky hotovostních příspěvků pro účely dané složky členského státu podle příslušných ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (31). Tyto náklady nesmějí překročit 4 % maximálního finančního přídělu na daný plán a příslušná opatření stanovená v plánu musí být v souladu s tímto nařízením.
Článek 12
Provádění
Fond provádí Komise v přímém řízení v souladu s příslušnými pravidly přijatými podle článku 322 Smlouvy o fungování EU, zejména s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046 a nařízením (EU, Euratom) 2020/2092 o obecném režimu podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.
Článek 13
Adicionalita a doplňkové financování
1. Podpora z fondu doplňuje podporu poskytovanou z jiných fondů, programů a nástrojů Unie. Opatření a investice podporované z fondu mohou obdržet podporu z jiných fondů, programů a nástrojů Unie, pokud tato podpora nepokrývá tutéž nákladovou položku.
2. Podpora z fondu, včetně dočasné přímé podpory příjmů podle čl. 4 odst. 3, musí být doplňková a nesmí nahrazovat opakující se výdaje z vnitrostátního rozpočtu.
3. V případě technické pomoci členským státům se správní náklady přímo spojené s prováděním plánu nepovažují za opakující se výdaje z vnitrostátního rozpočtu.
Článek 14
Maximální finanční příděl
1. Maximální finanční příděl se vypočte pro každý členský stát podle článku 10 a postupem stanoveným v přílohách I a II.
2. Každý členský stát může podat žádost o částku až do výše svého maximálního finančního přídělu na provedení svého plánu.
Článek 15
Příspěvek členského státu k odhadovaným celkovým nákladům
Členské státy přispějí nejméně k 25 % odhadovaných celkových nákladů svých plánů.
Článek 16
Posouzení Komise
1. Komise posoudí plán a veškeré jeho případné změny předložené členským státem v souladu s článkem 18 z hlediska souladu s tímto nařízením. Při provádění tohoto posouzení Komise postupuje v úzké spolupráci s dotčeným členským státem. Do dvou měsíců ode dne předložení plánu tímto členským státem může Komise vznést připomínky nebo si vyžádat dodatečné informace. Členský stát poskytne požadované další informace a může plán v případě potřeby pozměnit, a to i po jeho předložení. Členský stát a Komise se mohou dohodnout na prodloužení lhůty pro posouzení o přiměřenou dobu, pokud to bude nutné.
2. Komise posoudí, zda převody požadované v souladu s článkem 11 splňují cíle tohoto nařízení.
3. Komise posoudí relevanci, účinnost, účelnost a soudržnost plánu s přihlédnutím ke specifickým výzvám a finančnímu přídělu členského státu takto:
a) |
pro účely posouzení relevance zohlední tato kritéria:
|
b) |
pro účely posouzení účinnosti zohlední tato kritéria:
|
c) |
pro účely posouzení účelnosti zohlední tato kritéria:
|
d) |
pro účely posouzení soudržnosti zohlední, zda plán obsahuje opatření a investice, které představují slučitelná opatření. |
Článek 17
Rozhodnutí Komise
1. Na základě posouzení provedeného podle článku 16 Komise rozhodne o plánu daného členského státu prostřednictvím prováděcího aktu do pěti měsíců ode dne předložení tohoto plánu v souladu s čl. 4 odst. 1.
2. Pokud Komise vydá kladné posouzení plánu, prováděcí akt uvedený v odstavci 1 stanoví:
a) |
opatření a investice, které má daný členský stát provádět, částku odhadovaných celkových nákladů plánu a milníky a cíle; |
b) |
maximální finanční příděl přidělený v souladu s čl. 14 odst. 1, jenž bude vyplacen ve splátkách v souladu s článkem 20, jakmile daný členský stát úspěšně dosáhne příslušných milníků a cílů určených ve vztahu k provádění plánu; |
c) |
příspěvek členského státu; |
d) |
opatření a harmonogram pro monitorování a provádění plánu, včetně případných opatření nezbytných pro dosažení souladu s článkem 21; |
e) |
relevantní ukazatele týkající se dosahování zamýšlených milníků a cílů a |
f) |
mechanismy poskytování přístupu k výchozím relevantním údajům ze strany Komise. |
3. Maximální finanční příděl uvedený v odst. 2 písm. b) tohoto článku se určí na základě odhadovaných celkových nákladů plánu navrhovaného členským státem posouzených podle kritérií stanovených v čl. 16 odst. 3.
Maximální finanční příděl uvedený v odst. 2 písm. b) tohoto článku se stanoví takto:
a) |
pokud plán uspokojivě splňuje kritéria stanovená v čl. 16 odst. 3 a částka odhadovaných celkových nákladů plánu po odečtení příspěvku členského státu je rovna maximálnímu finančnímu přídělu pro daný členský stát uvedenému v čl. 14 odst. 1 nebo je vyšší, rovná se finanční příděl přidělený tomuto členskému státu celkové částce maximálního finančního přídělu uvedeného v čl. 14 odst. 1; |
b) |
pokud plán uspokojivě splňuje kritéria stanovená v čl. 16 odst. 3 a částka odhadovaných celkových nákladů plánu po odečtení příspěvku členského státu je nižší než maximální finanční příděl pro daný členský stát uvedený v čl. 14 odst. 1, rovná se finanční příděl přidělený tomuto členskému státu částce odhadovaných celkových nákladů plánu po odečtení příspěvku členského státu; |
c) |
pokud plán uspokojivě splňuje kritéria stanovená v čl. 16 odst. 3, ale při posouzení se zjistí nedostatky v systémech vnitřní kontroly, může Komise požadovat, aby členský stát před provedením první platby zařadil do plánu a uskutečnil opatření k jejich nápravě; |
d) |
pokud plán nesplňuje uspokojivě kritéria stanovená v čl. 16 odst. 3, nepřidělí se členskému státu žádný finanční příděl. |
4. Pokud Komise vydá záporné posouzení plánu, uvede v rozhodnutí podle odstavce 1 důvody tohoto záporného posouzení. Členský stát plán opětovně předloží po zohlednění posouzení Komise.
Článek 18
Změna sociálních klimatických plánů
1. Pokud již členský stát nemůže plán, včetně příslušných milníků a cílů, uskutečnit nebo ho musí zcela nebo zčásti podstatně upravit z důvodu objektivních okolností, zejména kvůli skutečným přímým dopadům začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, předloží tento členský stát Komisi pozměněný plán obsahující nezbytné a řádně odůvodněné úpravy. K vypracování pozměněného plánu mohou členské státy požádat o technickou podporu v souladu s čl. 11 odst. 4.
2. Komise posoudí pozměněný plán v souladu s článkem 16.
3. Pokud Komise vydá kladné posouzení pozměněného plánu, přijme v souladu s čl. 17 odst. 1 rozhodnutí, kterým své kladné posouzení odůvodní, prostřednictvím prováděcího aktu. Odchylně od čl. 17 odst. 1 přijme Komise rozhodnutí podle tohoto odstavce do tří měsíců ode dne předložení pozměněného plánu dotčeným členským státem.
4. Pokud Komise vydá záporné posouzení pozměněného plánu, zamítne pozměněný plán ve lhůtě uvedené v odstavci 3 poté, co poskytne dotčenému členskému státu možnost předložit připomínky do tří měsíců ode dne, kdy byl o posouzení svého pozměněného plánu provedeném Komisí vyrozuměn.
5. Do 15. března 2029 každý členský stát posoudí vhodnost svého plánu s ohledem na skutečné přímé dopady začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Tato posouzení se předkládají Komisi společně s integrovanými vnitrostátními zprávami o pokroku v oblasti energetiky a klimatu předkládanými podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999.
6. O drobných úpravách plánu obnášejících zvýšení nebo snížení cíle stanoveného v plánu o méně než 5 %, jako jsou drobné aktualizace opatření a investic stanovených v plánu nebo opravy administrativních chyb, členský stát vyrozumí Komisi.
Článek 19
Závazek vyplatit finanční příděl
1. Poté, co Komise přijme kladné rozhodnutí uvedené v článku 17 tohoto nařízení, včas uzavře s dotčeným členským státem dohodu, jež představuje individuální právní závazek ve smyslu nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 na období 2026–2032, aniž jsou dotčeny čl. 30d odst. 4 a články 30i a 30k směrnice 2003/87/ES. Tato dohoda se uzavře nejdříve jeden rok před rokem zahájení dražeb podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES, nebo použije-li se čl. 10 odst. 1 třetí pododstavec tohoto nařízení, dva roky před uvedeným rokem.
2. Rozpočtové závazky mohou být založeny na souhrnných závazcích a tam, kde je to vhodné, mohou být rozděleny do ročních splátek rozložených do několika let.
Článek 20
Pravidla týkající se plateb, pozastavení a ukončení dohod o finančních přídělech
1. Finanční příděly podle tohoto článku se členskému státu vyplatí po dosažení příslušných dohodnutých milníků a cílů uvedených v plánu v podobě, v jaké byl schválen v souladu s článkem 17, a v závislosti na dostupnosti finančních prostředků. Po dosažení těchto milníků a cílů podá členský stát Komisi řádně odůvodněnou žádost o platbu. Tyto žádosti o platbu členský stát Komisi podává jednou nebo dvakrát ročně, a to do 31. července, nebo do 31. prosince.
2. Po obdržení žádosti členského státu o platbu Komise posoudí, zda bylo uspokojivě dosaženo příslušných milníků a cílů stanovených v rozhodnutí Komise uvedeném v článku 17. Podmínkou uspokojivého dosažení milníků a cílů je, aby dotčený členský stát nezvrátil opatření týkající se milníků a cílů, jichž bylo v minulosti uspokojivě dosaženo.
3. Pokud Komise posoudí individuální žádost o platbu kladně, přijme individuální rozhodnutí, kterými povolí uvolnění finančního přídělu v souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046 v závislosti na dostupnosti finančních prostředků a při zajištění rovného zacházení s členskými státy. Komise přijme toto individuální rozhodnutí nejdříve dva měsíce a nejpozději tři měsíce po uplynutí příslušné lhůty pro podání žádosti o platbu v souladu s odstavcem 1 tohoto článku.
4. Pokud v důsledku posouzení uvedeného v odstavci 3 tohoto článku Komise shledá, že milníků a cílů stanovených v rozhodnutí Komise uvedeném v článku 17 nebylo uspokojivě dosaženo, platba části finančního přídělu úměrné cíli nebo milníku, jehož nebylo dosaženo, se pozastaví. Dotčený členský stát může předložit připomínky do jednoho měsíce ode dne, kdy mu bylo posouzení Komise sděleno.
Pozastavení se zruší pouze tehdy, pokud bylo milníků a cílů uspokojivě dosaženo, jak je stanoveno v rozhodnutí Komise uvedeném v článku 17.
5. Odchylně od čl. 116 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 začne běžet lhůta k provedení platby dnem sdělení rozhodnutí Komise, jímž se povoluje uvolnění finančního přídělu pro dotčený členský stát podle odstavce 3 tohoto článku, nebo dnem sdělení o zrušení pozastavení podle odst. 4 druhého pododstavce tohoto článku.
6. Pokud milníků a cílů není uspokojivě dosaženo do devíti měsíců od pozastavení podle odst. 4 prvního pododstavce, Komise částku finančního přídělu úměrně sníží poté, co danému členskému státu poskytla možnost předložit připomínky do dvou měsíců ode dne, kdy mu sdělila své závěry o dosažení milníků a cílů.
7. Pokud do 15 měsíců ode dne uzavření příslušných dohod uvedených v článku 19 členský stát nedosáhl z hlediska žádných relevantních milníků a cílů hmatatelného pokroku, Komise tyto dohody ukončí a zruší vyčlenění dané částky finančního přídělu, aniž je dotčen čl. 14 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Komise přijme rozhodnutí o ukončení těchto dohod poté, co členskému státu poskytla možnost předložit připomínky do dvou měsíců ode dne, kdy mu sdělila, že podle jejího posouzení nedosáhl hmatatelného pokroku.
8. Všechny platby se provedou do 31. prosince 2033.
9. Odchylně od článku 116 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 a od odstavce 5 tohoto článku, pokud příjmy účelově vázané na fond v souladu s čl. 30d odst. 4 směrnice 2003/87/ES nestačí v daném kole žádostí o platby podle odstavce 1 tohoto článku k pokrytí podaných žádostí o platby, vyplatí Komise členským státům poměrnou část, jež se určí jako podíl dostupných platebních prostředků z celkových schválených plateb. V následujícím kole žádostí o platby Komise upřednostní členské státy se zpožděnými platbami z předchozího kola žádostí o platby a teprve poté vyhoví nově podaným žádostem o platbu.
10. Odchylně od čl. 12 odst. 4 písm. c) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, a aniž je dotčen čl. 30d odst. 4 šestý pododstavec směrnice 2003/87/ES, přidělí Komise za účelem dosažení cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení členským státům částky odpovídající veškerým prostředkům nevyužitým do 31. prosince 2033 v souladu s pravidly pro rozdělování povolenek stanovenými v čl. 30d odst. 5 směrnice 2003/87/ES.
Článek 21
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Při provádění plánů členské státy jakožto příjemci finančních prostředků z fondu přijmou veškerá vhodná opatření, aby ochránily finanční zájmy Unie a zajistily, aby použití finančních přídělů na opatření a investice podporované z fondu, včetně opatření a investic prováděných veřejnými či soukromými subjekty jinými než zranitelnými domácnostmi, zranitelnými mikropodniky a zranitelnými uživateli dopravy podle článku 9, bylo v souladu s použitelným unijním a vnitrostátním právem, zejména s ohledem na předcházení podvodům, korupci a střetům zájmů a na jejich odhalování a nápravu. Za tímto účelem členské státy zajistí účinný a efektivní systém vnitřní kontroly, jak je dále stanoveno v příloze III, a zpětné získávání částek neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých. Členské státy mohou využívat své standardní vnitrostátní systémy řízení rozpočtu.
2. Dohodami uvedenými v článku 19 se stanoví tyto povinnosti členských států:
a) |
pravidelně kontrolovat, zda je poskytnuté financování náležitě využíváno v souladu se všemi platnými pravidly a zda veškerá opatření nebo investice v rámci plánu byly provedeny náležitě podle veškerých platných pravidel, zejména pokud jde o předcházení podvodům, korupci a střetům zájmů a o jejich odhalování a nápravu; |
b) |
přijmout vhodná opatření k předcházení podvodům, korupci a střetům zájmů ve smyslu článku 61 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, které ohrožují nebo poškozují finanční zájmy Unie, a k jejich odhalování a nápravě a podniknout právní kroky vedoucí ke zpětnému získání finančních prostředků získaných neoprávněně, mimo jiné v souvislosti s veškerými opatřeními či investicemi provedenými v rámci plánu; |
c) |
doplnit žádost o platbu těmito dokumenty:
|
d) |
pro účely auditu a kontroly a za účelem poskytnutí porovnatelných informací o využívání finančních přídělů v souvislosti s opatřeními a investicemi provedenými v rámci plánu shromažďovat, zaznamenávat a ukládat v elektronickém systému tyto standardizované kategorie údajů a zajistit k nim přístup:
|
e) |
výslovně zmocnit Komisi, OLAF, Účetní dvůr, a pokud jde o členské státy, které se účastní posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939, Úřad evropského veřejného žalobce k výkonu jejich pravomocí, jak stanoví čl. 129 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, a uložit všem konečným příjemcům finančních přídělů vyplacených na opatření a investice uvedené v plánu a veškerým dalším osobám nebo subjektům zapojeným do jejich provádění povinnost výslovně zmocnit Komisi, OLAF, Účetní dvůr a případně Úřad evropského veřejného žalobce k výkonu jejich pravomocí, jak stanoví čl. 129 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, a uložit podobné povinnosti všem konečným příjemcům uvolněných finančních prostředků; |
f) |
vést záznamy v souladu s článkem 132 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, přičemž referenčním bodem je platební transakce relevantní pro příslušné opatření nebo investici. |
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. d) bodě ii) tohoto článku se vyžadují pouze v případech, kdy hodnota veřejných zakázek převyšuje finanční limity Unie stanovené v článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (34). Pokud jde o subdodavatele, tyto informace se požadují pouze:
a) |
na první úrovni subdodávek; |
b) |
jsou-li zaznamenány ohledně konkrétního dodavatele a |
c) |
u subdodávek o celkové hodnotě vyšší než 50 000 EUR. |
3. Osobní údaje uvedené v odst. 2 písm. d) tohoto článku zpracovávají členské státy a Komise pro účely udělování absolutoria, provádění postupů auditu a kontroly a informování, činností v oblasti komunikace a viditelnosti v souvislosti s užíváním finančních přídělů na provádění dohod uvedených v článku 19 po odpovídající dobu. Osobní údaje se zpracovávají v souladu s nařízením (EU) 2016/679 nebo nařízením (EU) 2018/1725, podle toho, které z nich je v daném případě použitelné. V rámci udělování absolutoria Komisi v souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování EU se na fond vztahuje povinnost podávat zprávy v rámci integrovaných finančních zpráv a zpráv o odpovědnosti, jež jsou uvedeny v článku 247 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, a zejména samostatně ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti.
4. Dohody uvedené v článku 19 musí rovněž stanovit právo Komise poměrně snížit podporu z fondu a získat zpět jakoukoliv částku dlužnou do rozpočtu Unie v případě podvodů, korupce a střetu zájmů, které ohrožují finanční zájmy Unie a které členský stát nenapravil, nebo v případě závažného porušení povinnosti vyplývající z těchto dohod.
Při rozhodování o částce, která má být zpětně získána, a o snížení podpory Komise dodržuje zásadu proporcionality a zohlední závažnost podvodu, korupce a střetu zájmů, které ohrožují finanční zájmy Unie, nebo závažnost porušení povinnosti. Před snížením podpory Komise členskému státu poskytne možnost předložit připomínky.
KAPITOLA IV
Doplňkovost, monitorování a hodnocení
Článek 22
Koordinace a doplňkovost
Komise a dotčené členské státy podporují úměrně svým povinnostem synergie a zajišťují účinnou koordinaci mezi fondem a programy a nástroji Unie uvedenými v čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení, jakož i Modernizačním fondem podle článku 10d směrnice 2003/87/ES. Za tímto účelem:
a) |
zajišťují doplňkovost, synergii, soudržnost a soulad mezi různými nástroji na úrovni Unie, členských států a případně místní či regionální úrovni, a to jak ve fázi plánování, tak během provádění; |
b) |
optimalizují mechanismy pro koordinaci s cílem předcházet zdvojování úsilí a |
c) |
zajišťují úzkou spolupráci mezi subjekty odpovědnými za provádění a kontrolu na úrovni Unie, členských států a případně místní či regionální úrovni za účelem dosažení cílů fondu. |
Článek 23
Informace, komunikace a viditelnost
1. Členské státy veřejně zpřístupní a soustavně aktualizují údaje uvedené v čl. 21 odst. 2 písm. d) bodech i), ii) a iv) tohoto nařízení na jednotných webových stránkách v otevřených, strojově čitelných formátech, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 (35), které umožňují třídění, vyhledávání, získávání, porovnávání a opakované použití dat. Informace uvedené v čl. 21 odst. 2 písm. d) bodech i) a ii) tohoto nařízení se nezveřejní v případech uvedených v čl. 38 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 nebo v případě dočasné přímé podpory příjmů zranitelných domácností.
2. Příjemci podpory z fondu musí být informováni o původu těchto finančních prostředků, a to i tehdy, pokud jich využívají prostřednictvím zprostředkovatelů. Tyto informace zahrnují znak Unie a vhodné prohlášení o financování, které zní „financováno Evropskou unií – Sociálním klimatickým fondem“, v dokumentech a komunikačních materiálech týkajících se provádění opatření, které jsou určeny příjemcům. Příjemci podpory z fondu, s výjimkou podpory pro fyzické osoby nebo v případech, kde existuje riziko zveřejnění obchodně citlivých informací, zajišťují viditelnost financování Unie, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují konzistentní, efektivní a přiměřené informace různým cílovým skupinám, včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.
3. Komise provádí informační a komunikační opatření týkající se fondu, opatření přijatých podle tohoto nařízení a dosažených výsledků, a to ve vhodných případech a po dohodě s vnitrostátními orgány i prostřednictvím společných komunikačních činností s vnitrostátními orgány a zastupitelskými kancelářemi Evropského parlamentu a Komise v dotčeném členském státě.
Článek 24
Monitorování provádění
1. Každý členský stát předloží Komisi jednou za dva roky zprávu o provádění svého plánu spolu se svou integrovanou vnitrostátní zprávou o pokroku v oblasti energetiky a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu s článkem 28 uvedeného nařízení. Monitorování provádění probíhá cíleně a je přiměřené činnostem prováděným v rámci plánu. Členské státy do svých zpráv o pokroku zahrnou ukazatele stanovené v příloze IV tohoto nařízení.
2. Komise monitoruje provádění fondu a měří míru dosažení jeho cílů. Monitorování provádění probíhá cíleně a je přiměřené vzhledem k činnostem prováděným v rámci fondu.
3. Systém Komise pro podávání zpráv o výkonnosti musí zajišťovat, aby údaje o monitorování provádění činností a výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům podpory z fondu uloží přiměřené povinnosti v oblasti podávání zpráv.
4. Pro podávání zpráv o pokroku a pro účely monitorování a hodnocení fondu z hlediska dosahování cílů stanovených v článku 3 Komise používá společné ukazatele uvedené v příloze IV.
Článek 25
Transparentnost
1. Komise předá plány předložené členskými státy a rozhodnutí zveřejněná Komisí současně, za stejných podmínek a bez zbytečného odkladu Evropskému parlamentu a Radě.
2. Informace, které Komise v souvislosti s tímto nařízením nebo jeho prováděním předává Radě, se současně poskytnou Evropskému parlamentu, v případě potřeby pod podmínkou zachování důvěrnosti.
3. Příslušné výbory Evropského parlamentu mohou Komisi vyzvat, aby poskytla informace o aktuálním stavu posuzování plánů Komisí.
Článek 26
Dialog o sociálně klimatických opatřeních
1. Za účelem posílení dialogu mezi orgány Unie, zejména mezi Evropským parlamentem a Komisí, a s cílem zajistit větší transparentnost a odpovědnost mohou příslušné výbory Evropského parlamentu dvakrát ročně vyzvat Komisi k diskuzi o těchto záležitostech:
a) |
plány předložené členskými státy; |
b) |
posouzení plánů předložených členskými státy Komisí; |
c) |
stav dosahování milníků a cílů stanovených v plánech předložených členskými státy; |
d) |
postupy pro platby, pozastavení a ukončení, včetně veškerých předložených připomínek a nápravných opatření přijatých členskými státy k zajištění uspokojivého dosažení milníků a cílů stanovených v plánech, které předložily. |
2. Komise zohlední veškeré prvky vyplývající z názorů vyjádřených v rámci dialogu o sociálně klimatických opatřeních, včetně případných usnesení Evropského parlamentu.
KAPITOLA V
Závěrečná ustanovení
Článek 27
Hodnocení a přezkum fondu
1. Dva roky po zahájení provádění plánů předloží Komise se zohledněním výsledků prvních zpráv předložených členskými státy v souladu s článkem 24 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o provádění a fungování fondu, a je-li to vhodné, předloží případné návrhy na změnu tohoto nařízení.
2. Hodnotící zpráva uvedená v odstavci 1 posuzuje zejména:
a) |
do jaké míry bylo dosaženo cílů fondu uvedených v článku 3, efektivitu využívání zdrojů a přidanou hodnotu Unie; |
b) |
efektivitu opatření a investic a využití přímé podpory příjmů s ohledem na dosahování milníků a cílů stanovených v plánech, podle členských států; |
c) |
jak jsou v členských státech uplatňovány definice energetické chudoby a dopravní chudoby, na základě informací uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. f), a zda jsou nezbytné změny těchto definic; |
d) |
zda jsou nadále relevantní všechny cíle a opatření a investice uvedené v článku 8 tohoto nařízení s ohledem na dopad zahrnutí emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a na dopad vnitrostátních opatření přijatých za účelem splnění závazného každoročního snižování emisí skleníkových plynů členskými státy na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (36), zda jsou nadále relevantní účelově vázané příjmy ve vztahu k možnému vývoji v souvislosti s dražbou povolenek v systému obchodování s emisemi pro budovy, silniční dopravu a další odvětví na základě kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES, jakož i další relevantní faktory. |
3. Do 31. prosince 2033 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů následnou nezávislou hodnotící zprávu. Následná hodnotící zpráva sestává z celkového posouzení fondu a obsahuje informace o jeho dopadu.
4. Aniž je dotčen víceletý finanční rámec na období po roce 2027, budou-li příjmy z dražeb povolenek uvedené v čl. 30d odst. 5 směrnice 2003/87/ES určeny jakožto vlastní zdroj v souladu s čl. 311 třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU, Komise případně předloží nezbytné návrhy s cílem zajistit v rámci víceletého finančního rámce na období po roce 2027 efektivitu a kontinuitu provádění fondu, který je dočasně a výjimečně financován z vnějších účelově vázaných příjmů generovaných z povolenek systému obchodování s emisemi.
Článek 28
Změna nařízení (EU) 2021/1060
V nařízení (EU) 2021/1060 se vkládá nový článek, který zní:
„Článek 26a
Zdroje převedené ze Sociálního klimatického fondu
1. Zdroje převedené ze Sociálního klimatického fondu, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/955 (*1), se vynakládají v souladu s tímto nařízením a ustanoveními, jimiž se řídí fond, do něhož jsou zdroje převáděny, a jsou definitivní. Tyto zdroje pro účely čl. 21 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 představují vnější účelově vázané příjmy a doplňují zdroje uvedené v článku 110 tohoto nařízení.
2. Pokud členské státy vynakládají zdroje uvedené v odstavci 1 tohoto článku ve sdíleném řízení, předloží změny jednoho nebo více programů v souladu s článkem 24 tohoto nařízení. Členské státy plánují využití těchto zdrojů k dosažení cílů v oblasti klimatu uvedených pro rozpočet Unie v souladu s čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení. Tyto zdroje musí přispívat k dosahování relevantních cílů Sociálního klimatického fondu uvedených v článku 3 nařízení (EU) 2023/955 a použijí se na podporu opatření a investic uvedených v článku 8 uvedeného nařízení. Plánují se v rámci jedné nebo více vyhrazených priorit odpovídajících jednomu nebo více specifickým cílům fondu, do něhož jsou zdroje převáděny, a případně pro jednu nebo více kategorií regionů, s uvedením ročního rozpisu zdrojů. Nezohledňují se při výpočtu souladu s požadavky na tematické zaměření uvedenými ve zvláštních pravidlech týkajících se fondů.
3. Pokud Komise již schválila žádost členského státu o změnu programu týkající se převodu zdrojů ze Sociálního klimatického fondu, smí členský stát pro jakýkoli další převod zdrojů v následujících letech, pokud se navrhované změny týkají výhradně zvýšení finančních zdrojů, aniž by došlo k dalším změnám programu, namísto změny programu předložit oznámení finančních tabulek.
4. Odchylně od článku 18 a čl. 86 odst. 1 druhého pododstavce tohoto nařízení se zdroje převedené v souladu s tímto článkem a čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2023/955 nezohledňují pro přezkum v polovině období a částku pro účely flexibility.
5. Odchylně od čl. 14 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 začíná lhůta, po jejímž uplynutí Komise zruší přidělení prostředků na závazek v souladu s čl. 105 odst. 1 tohoto nařízení, běžet od roku, v němž byly přijaty odpovídající rozpočtové závazky. Zdroje se nepřevádějí do programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce (Interreg).
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 30. června 2024, totiž dne, do kterého mají členské státy uvést v platnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/959 (37), kterou se mění směrnice 2003/87/ES, pokud jde o kapitolu IVa uvedené směrnice.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 10. května 2023.
Za Evropský parlament
předsedkyně
R. METSOLA
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 158.
(2) Úř. věst. C 301, 5.8.2022, s. 70.
(3) Postoj Evropského parlamentu ze dne 18. dubna 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 25. dubna 2023.
(4) Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).
(6) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).
(7) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).
(8) Úř. věst. C 243, 27.6.2022, s. 35.
(9) Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
(10) Nařízení Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 23).
(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).
(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).
(15) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 1).
(16) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2020/2092 ze dne 16. prosince 2020 o obecném režimu podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 1).
(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
(19) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).
(20) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
(21) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).
(22) Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
(23) Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).
(24) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).
(25) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).
(26) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1700 ze dne 10. října 2019, kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů, mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004, (ES) č. 452/2008 a (ES) č. 1338/2008 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 a nařízení Rady (ES) č. 577/98 (Úř. věst. L 261 I, 14.10.2019, s. 1).
(27) Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).
(28) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).
(29) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 ze dne 17. dubna 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nové osobní automobily a pro nová lehká užitková vozidla a kterým se zrušují nařízení (ES) č. 443/2009 a (EU) č. 510/2011 (Úř. věst. L 111, 25.4.2019, s. 13).
(30) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 ze dne 10. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro technickou podporu (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 1).
(31) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).
(32) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5).
(33) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).
(34) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).
(35) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 ze dne 20. června 2019 o otevřených datech a opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 56).
(36) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).
(37) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/959 ze dne 10. května 2023, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů (viz strana 134 v tomto čísle Úředního věstníku).
PŘÍLOHA I
Metodika výpočtu maximálního finančního přídělu z fondu pro každý členský stát podle článku 14
V této příloze se stanoví metodika výpočtu maximálního finančního přídělu, který je k dispozici pro každý členský stát v souladu s články 10 a 14.
Metodika zohledňuje následující proměnné týkající se každého členského státu:
— |
obyvatelstvo ohrožené chudobou, které žije ve venkovských oblastech (2019), |
— |
emise oxidu uhličitého vypouštěné při spalování paliv domácnostmi (průměr za období 2016–2018), |
— |
procentní podíl domácností ohrožených chudobou s nedoplatky za veřejné služby (2019), |
— |
celkový počet obyvatel (2019), |
— |
hrubý národní důchod (HND) členského státu na obyvatele měřený standardem kupní síly (2019), |
— |
podíl referenčních emisí podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) 2018/842 pro zdroje emisí 1A3b, 1A4a a 1A4b vymezené v pokynech IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 (průměr za období 2016–2018), jak byly komplexně přezkoumány podle čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. |
Maximální finanční příděl členskému státu v rámci fondu (MFAi ) se vypočítá takto:
Kde:
maximální částka (MA) na provádění fondu je uvedena v čl. 10 odst. 1 a α i představuje podíl členského státu i na maximální částce, který je určen na základě těchto kroků:
přičemž
fi
= 1 pokud
Pro každý členský stát i jsou proměnné v tomto vzorci definovány takto:
rural pop i je podíl obyvatelstva ohroženého chudobou, které žije ve venkovských oblastech členského státu i,
rural pop EU je celkový počet obyvatel ohrožených chudobou, kteří žijí ve venkovských oblastech členských států EU-27,
pop i je počet obyvatel členského státu i;
pop EU je celkový počet obyvatel členských států EU-27,
HCO2 i jsou emise oxidu uhličitého vypouštěné při spalování paliv domácnostmi členského státu i,
HCO2 EU je součet emisí oxidu uhličitého vypouštěných při spalování paliv domácnostmi členských států EU-27,
arrears i je procentní podíl domácností členského státu i ohrožených chudobou s nedoplatky za veřejné služby,
arrears EU je procentní podíl domácností EU-27 ohrožených chudobou s nedoplatky za veřejné služby,
Hodnoty βi
těch členských států, které mají HND na obyvatele nižší, než je hodnota EU-27, a u nichž podíl
U všech členských států nesmí být α i nižší než 0,07 % maximální částky uvedené v čl. 10 odst. 1. Hodnota α i všech členských států s α i vyšší než 0,07 % se poměrným způsobem upraví, aby se zajistilo, že se součet všech hodnot α i rovná 100 %.
V případě členských států, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % hodnoty EU-27, nemůže být hodnota α i nižší než podíl referenčních emisí podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) 2018/842 pro zdroje emisí 1A3b, 1A4a a 1A4b vymezené v pokynech IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 v průměru za období 2016–2018, jak byly komplexně přezkoumány podle čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Hodnota α i členských států, které mají HND na obyvatele vyšší, než je průměrná hodnota EU-27, se poměrným způsobem upraví, aby se zajistilo, že se součet všech hodnot α i rovná 100 %.
PŘÍLOHA II
Maximální finanční příděl z fondu pro každý členský stát podle článků 10 a 14
Na základě metodiky stanovené v příloze I na částky uvedené v čl. 10 odst. 1 se stanoví následující podíl a maximální finanční příděl pro každý členský stát.
Veškeré částky týkající se čl. 10 odst. 3 budou hrazeny do výše maximálního finančního přídělu pro každý členský stát poměrným dílem.
Maximální finanční příděl pro každý členský stát |
|||
Členský stát |
Podíl jako % celku |
CELKEM 2026–2032 (v EUR, v běžných cenách) |
|
Podle čl. 10 odst. 1 prvního a druhého pododstavce |
Podle čl. 10 odst. 1 třetího pododstavce |
||
Belgie |
2,55 |
1 659 606 425 |
1 394 069 397 |
Bulharsko |
3,85 |
2 499 490 282 |
2 099 571 836 |
Česko |
2,40 |
1 562 617 717 |
1 312 598 882 |
Dánsko |
0,50 |
324 991 338 |
272 992 724 |
Německo |
8,18 |
5 317 778 511 |
4 466 933 949 |
Estonsko |
0,29 |
186 244 570 |
156 445 439 |
Irsko |
1,02 |
663 390 868 |
557 248 329 |
Řecko |
5,52 |
3 586 843 608 |
3 012 948 631 |
Španělsko |
10,52 |
6 837 784 631 |
5 743 739 090 |
Francie |
11,19 |
7 276 283 944 |
6 112 078 513 |
Chorvatsko |
1,94 |
1 263 071 899 |
1 060 980 395 |
Itálie |
10,81 |
7 023 970 924 |
5 900 135 577 |
Kypr |
0,20 |
131 205 466 |
110 212 591 |
Lotyšsko |
0,71 |
463 676 528 |
389 488 284 |
Litva |
1,02 |
664 171 367 |
557 903 948 |
Lucembursko |
0,10 |
66 102 592 |
55 526 177 |
Maďarsko |
4,33 |
2 815 968 174 |
2 365 413 267 |
Malta |
0,07 |
45 500 000 |
38 220 000 |
Nizozemsko |
1,11 |
720 463 632 |
605 189 451 |
Rakousko |
0,89 |
578 936 189 |
486 306 399 |
Polsko |
17,60 |
11 439 026 446 |
9 608 782 215 |
Portugalsko |
1,88 |
1 223 154 017 |
1 027 449 374 |
Rumunsko |
9,25 |
6 012 677 290 |
5 050 648 923 |
Slovinsko |
0,55 |
357 971 733 |
300 696 256 |
Slovensko |
2,35 |
1 530 553 074 |
1 285 664 582 |
Finsko |
0,54 |
348 132 328 |
292 431 155 |
Švédsko |
0,62 |
400 386 447 |
336 324 616 |
EU-27 |
100 % |
65 000 000 000 |
54 600 000 000 |
PŘÍLOHA III
Klíčové požadavky na systém vnitřní kontroly členského státu
1. |
Členský stát zajistí v souladu se svým institucionálním, právním a finančním rámcem účinný a efektivní systém vnitřní kontroly, zahrnující mimo jiné oddělení funkcí, podávání zpráv, dohled a monitorování.
To zahrnuje:
|
2. |
Členské státy účinně provádějí přiměřená opatření pro boj proti podvodům a korupci, jakož i veškerá nezbytná opatření pro účinné předcházení střetu zájmů.
To zahrnuje:
|
3. |
Členské státy udržují vhodné postupy pro vypracování prohlášení řídicího subjektu a shrnutí auditů prováděných na vnitrostátní úrovni.
To zahrnuje:
|
4. |
Za účelem poskytnutí nezbytných informací členské státy zajišťují vhodné řídicí kontroly, včetně postupů pro kontrolu dosahování milníků a cílů a souladu s horizontálními zásadami řádného finančního řízení.
To zahrnuje:
|
5. |
Členské státy provádějí přiměřené a nezávislé audity systémů a operací v souladu s mezinárodně uznávanými auditními standardy.
To zahrnuje:
|
6. |
Členské státy udržují účinný systém zajišťující uchovávání veškerých informací a dokumentů nezbytných pro účely auditní stopy.
To zahrnuje:
|
PŘÍLOHA IV
Společné ukazatele pro orientační milníky a cíle v sociálních klimatických plánech členských států uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. m), monitorování provádění plánu členským státem podle čl. 24 odst. 1 a posuzování pokroku dosaženého při plnění cílů fondu podle čl. 24 odst. 4 Komisí
Opatření a investice mohou přispívat k více společným ukazatelům. Pokud plán některého členského státu neobsahuje žádné opatření ani investici přispívající k některým ukazatelům, může tento členský stát uvést „nepoužije se“.
Číslo |
Společný ukazatel týkající se podpory ze Sociálního klimatického fondu |
Vysvětlení |
Jednotka |
Odvětví budov |
|||
Kontextové ukazatele |
|||
1 |
Počet zranitelných domácností |
V souladu s definicí v čl. 2 bodě 10. |
Počet domácností |
2 |
Počet domácností trpících energetickou chudobou |
V souladu s definicí v čl. 2 bodě 1. |
Počet domácností |
Ukazatele výstupů |
|||
3 |
Počet zranitelných domácností, které využily alespoň jedno strukturální opatření ke snížení svých emisí v odvětví budov |
V souladu s čl. 2 bodem 10 a čl. 8 odst. 1. Pouze opatření vyplývající z podpory z fondu. |
Počet domácností |
4 |
Počet budov, které prošly rozsáhlou renovací (tj. renovace, která přeměňuje budovu nebo její ucelené části a) před 1. lednem 2030 na budovu s téměř nulovou spotřebou energie, b) od 1. ledna 2030 na budovu s nulovými emisemi) |
Tento ukazatel označuje počet budov a odpovídající podlahovou plochu plně nebo částečně renovovanou na základě podpory z fondu prostřednictvím opatření a investic, přičemž „renovace budov“ je definována v čl. 2 bodě 13. Vedle toho ukazatel rozlišuje budovy podle třídy jejich certifikátu energetické náročnosti a konkrétně určuje, kolik budov s nejhorší energetickou účinností bylo renovováno. |
Ucelené části budov |
5 |
Celková užitná podlahová plocha budov, které prošly rozsáhlou renovací (tj. renovace, která přeměňuje budovu nebo její ucelené části a) před 1. lednem 2030 na budovu s téměř nulovou spotřebou energie b) od 1. ledna 2030 na budovu s nulovými emisemi) |
Renovovaná podlahová plocha (m2/rok) |
|
6 |
Počet budov, které prošly jinou energetickou renovací (tj. všechny energetické renovace kromě rozsáhlých renovací, které se vykazují výše) |
Ucelené části budov |
|
7 |
Celková užitná podlahová plocha budov, které prošly jinou energetickou renovací (tj. všechny energetické renovace s výjimkou rozsáhlých renovací, které se vykazují výše) |
Renovovaná podlahová plocha (m2/rok) |
|
8 |
Nahrazení zařízení na vytápění fosilním palivem zařízením založeným na obnovitelných zdrojích energie a/nebo vysoce účinným zařízením na základě třídy energetického štítku, jak je stanoveno v příslušném právním aktu. |
Tato opatření splňují referenční hodnotu EU pro obnovitelné zdroje a orientační podíl energie z obnovitelných zdrojů (v konečné spotřebě energie) stanovené na vnitrostátní úrovni v odvětví budov podle příslušného ustanovení směrnice (EU) 2018/2001. Ke splnění této referenční hodnoty mohou přispět systémy vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů i elektřina z obnovitelných zdrojů. Tato opatření by rovněž přispěla ke splnění cíle v oblasti vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů podle příslušného ustanovení uvedené směrnice. To se týká pouze dodatečného nahrazení zařízení na vytápění fosilních paliv vyplývajícího z podpory z fondu. |
Počet nahrazených jednotek zařízení na vytápění fosilními palivy (například tepelným čerpadlem nebo solárním tepelným zařízením) |
9 |
Dodatečně instalovaná kapacita pro energii z obnovitelných zdrojů |
Počet a kapacita střešních fotovoltaických a solárních tepelných kolektorů nebo fotovoltaických tepelných panelů; počet a výkon tepelných čerpadel; počet a kapacita jiných technologií vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, včetně kotlů založených na obnovitelných zdrojích energie. To se týká pouze dodatečné provozní kapacity vyplývající z podpory z fondu. |
MW |
10 |
počet jednotek |
||
Ukazatele výsledků |
|||
11 |
Snížení počtu zranitelných domácností |
Snížení počtu zranitelných domácností v důsledku opatření a investic financovaných z fondu. |
% |
12 |
Odhadované snížení emisí skleníkových plynů v odvětví budov |
Snížení emisí skleníkových plynů v odvětví budov v důsledku opatření a investic financovaných z fondu. Emise v odvětví budov jsou stanoveny jako emise, na které se vztahuje kapitola IVa směrnice 2003/87/ES (pro odvětví budov, zdroje emisí 1A4a a 1A4b vymezené v pokynech IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006). |
ktCO2e |
13 |
Snížení počtu domácností trpících energetickou chudobou |
Snížení počtu domácností trpících energetickou chudobou v důsledku opatření a investic financovaných z fondu. Členské státy, na něž se vztahuje čl. 3 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) 2018/1999, zahrnou do svých integrovaných vnitrostátních zpráv o pokroku v oblasti energetiky a klimatu kvantitativní informace o počtu domácností trpících energetickou chudobou podle čl. 24 písm. b) uvedeného nařízení. Členské státy mohou použít ukazatele dostupné ve Statistickém úřadu Evropské unie (Eurostat), které jsou určeny jako relevantní v doporučení Komise (EU) 2020/1563 ze dne 14. října 2020 o energetické chudobě (1) a uvedeny ve vzoru pro podávání zpráv pro integrované vnitrostátní zprávy o pokroku v oblasti energetiky a klimatu, nemusí se však omezovat pouze na tyto ukazatele. Tento ukazatel nezahrnuje kolektivní obydlí, jako jsou nemocnice, domovy důchodců, věznice, vojenská kasárna, náboženské instituce, penziony, ubytovny pracovníků atd. |
% |
14 |
Úspory ve spotřebě primární energie za rok |
Dosažené úspory energie se pro tento účel vypočítají pouze na základě finanční podpory z fondu. Členské státy podají zprávu o ročním snížení konečné spotřeby nebo spotřeby primární energie, jehož bylo dosaženo u zranitelných domácností, osob postižených energetickou chudobou a v příslušných případech osob žijících v sociálním bydlení podle příslušných ustanovení přepracovaného znění směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti v důsledku podpory z fondu, jež doplňuje vnitrostátní fond pro energetickou účinnost podle příslušných ustanovení uvedené směrnice, a to i prostřednictvím podpory ze systémů povinného zvyšování energetické účinnosti a alternativních politických opatření podle příslušného ustanovení uvedené směrnice a včetně intervencí ke splnění minimálních norem energetické náročnosti podle příslušných ustanovení uvedené směrnice. |
MWh/rok |
15 |
kWh/m2 (je-li k dispozici celková podlahová plocha) |
||
16 |
Úspory v konečné spotřebě energie za rok |
Výchozí hodnotou se rozumí roční konečná spotřeba energie a spotřeba primární energie před intervencí a dosaženou hodnotou se rozumí roční konečná spotřeba a spotřeba primární energie za rok následující po intervenci. Úspory energie v jednotlivých budovách se dokumentují na základě certifikátů energetické náročnosti nebo jiných kritérií pro určení cílových nebo dosažených úspor energie stanovených v příslušném ustanovení přepracovaného znění směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov. |
kWh/m2 (je-li k dispozici celková podlahová plocha) |
17 |
MWh/rok |
||
Odvětví silniční dopravy |
|||
Kontextové ukazatele |
|||
18 |
Počet zranitelných uživatelů dopravy |
V souladu s definicí v čl. 2 bodě 12. |
Počet domácností |
19 |
Počet domácností trpících dopravní chudobou |
V souladu s definicí v čl. 2 bodě 2. |
Počet domácností |
Ukazatele výstupů |
|||
20 |
Počet zranitelných uživatelů dopravy, kteří využili alespoň jedno strukturální opatření ke snížení svých emisí v odvětví silniční dopravy |
V souladu s čl. 2 bodem 12 a čl. 8 odst. 1. Pouze opatření vyplývající z podpory z fondu. |
Počet domácností |
21 |
Nákup vozidel s nulovými emisemi |
Počet vozidel s nulovými emisemi podpořených opatřeními a investicemi financovanými z fondu. |
Počet vozidel s nulovými emisemi |
22 |
Nákup vozidel s nízkými emisemi |
Počet vozidel s nízkými emisemi podpořených opatřeními a investicemi financovanými z fondu. |
Počet vozidel s nízkými emisemi |
23 |
Nákup jízdních kol a prostředků tzv. mikromobility |
Počet jízdních kol a prostředků tzv. mikromobility podpořených opatřeními a investicemi financovanými z fondu. |
Počet jízdních kol a prostředků tzv. mikromobility |
24 |
Další infrastruktura pro alternativní paliva (výdejní stojany/dobíjecí body) |
Počet výdejních stojanů a dobíjecích bodů (nových nebo modernizovaných) pro vozidla s nulovými a nízkými emisemi podpořených opatřeními a investicemi financovanými z fondu, s dodatečným zaměřením na vzdálené regiony. Pojmy „alternativní palivo“, „dobíjecí body“ a „výdejní stojany“ mají stejný význam jako stejné pojmy definované v nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU. Tento ukazatel se shromažďuje a vykazuje samostatně pro i) dobíjecí body a ii) výdejní stojany. V rámci tohoto systému se iii) stojany pro doplňování vodíku vykazují samostatně. |
Počet výdejních stojanů a dobíjecích bodů |
25 |
Jízdenky na veřejnou dopravu za sníženou cenu nebo bezplatné jízdenky |
Počet uživatelů veřejné dopravy podpořených opatřeními a investicemi financovanými z fondu. Ukazatel se shromažďuje a vykazuje samostatně pro i) jízdenky za sníženou cenu a ii) bezplatné jízdenky. |
Počet uživatelů |
26 |
Další sdílená mobilita a mobilita na vyžádání |
Počet uživatelů sdílené mobility a mobility na vyžádání podpořených opatřeními a investicemi financovanými z fondu. |
Počet uživatelů |
27 |
Jednotky |
||
28 |
Podpořená specializovaná cyklistická infrastruktura |
Délka specializované cyklistické infrastruktury nově vybudované nebo výrazně modernizované v rámci projektů podpořených z fondu. Specializovaná cyklistická infrastruktura zahrnuje cyklistická zařízení oddělená od silnic pro provoz vozidel nebo jiných částí téže silnice strukturálními prostředky (například obrubníky a zábrany), cyklistické stezky, cyklistické tunely atd. U cyklistické infrastruktury s oddělenými jednosměrnými pruhy (například na každé straně silnice) se délka měří jako délka jízdního pruhu. |
Počet km |
Ukazatele výsledků |
|||
29 |
Snížení počtu zranitelných uživatelů dopravy |
Snížení počtu zranitelných uživatelů dopravy v důsledku opatření a investic financovaných z fondu. |
% |
30 |
Snížení počtu domácností trpících dopravní chudobou |
Snížení počtu domácností trpících dopravní chudobou v důsledku opatření a investic financovaných z fondu. |
% |
31 |
Snížení emisí skleníkových plynů v odvětví silniční dopravy |
Členské státy podají zprávu o snížení emisí skleníkových plynů v odvětví silniční dopravy v důsledku opatření a investic financovaných z fondu. Emise v odvětví silniční dopravy jsou definovány jako emise, na které se vztahuje kapitola IVa směrnice 2003/87/ES (pro odvětví silniční dopravy, zdroje emisí 1A3b vymezené v pokynech IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006). |
ktCO2e |
Mikropodniky (odvětví budov i odvětví silniční dopravy) |
|||
Kontextové ukazatele |
|||
32 |
Počet zranitelných mikropodniků |
V souladu s definicí v čl. 2 bodě 11. |
Počet mikropodniků |
Ukazatele výstupů |
|||
33 |
Počet zranitelných mikropodniků, které využily alespoň jedno strukturální opatření ke snížení svých emisí v odvětví budov a v odvětví silniční dopravy |
V souladu s čl. 2 bodem 11 a čl. 8 odst. 1. Pouze opatření vyplývající z podpory z fondu. |
Počet mikropodniků |
Ukazatele výsledků |
|||
34 |
Počet zranitelných mikropodniků |
Snížení počtu zranitelných mikropodniků v důsledku opatření a investic financovaných z fondu. |
% |
Dočasná přímá podpora příjmů |
|||
Kontextové ukazatele |
|||
35 |
Podíl dočasné přímé podpory příjmů na celkových nákladech sociálních klimatických plánů |
V souladu s čl. 4 odst. 3 a článkem 10. |
% |
Ukazatele výstupů |
|||
36 |
Počet zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy, kteří obdrželi dočasnou přímou podporu příjmů |
Tento ukazatel uvádí počet zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy, kteří obdrželi dočasnou přímou podporu příjmů, čímž se započítávají všichni koneční příjemci dočasné přímé podpory příjmů vyplacené z fondu. Tento ukazatel se shromažďuje a vykazuje odděleně za zranitelné domácnosti a za zranitelné uživatele dopravy v souladu s čl. 2 body 10 a 12 a čl. 4 odst. 3. |
Počet zranitelných domácností (jednotka: domácnost) |
37 |
Počet zranitelných uživatelů dopravy (jednotka: domácnost) |
||
Ukazatele výsledků |
|||
38 |
Průměrná dočasná přímá podpora příjmů na zranitelnou domácnost a zranitelného uživatele dopravy |
Tento ukazatel uvádí průměrnou výši dočasné přímé podpory příjmů obdržené v rámci fondu na zranitelnou domácnost a zranitelného uživatele dopravy. |
EUR/domácnost (odvětví budov) |
39 |
EUR/domácnost (odvětví silniční dopravy) |
PŘÍLOHA V
Vzor pro sociální klimatické plány pro klimatická opatření uvedený v čl. 6 odst. 7
Obsah
1. |
PŘEHLED SOCIÁLNÍHO KLIMATICKÉHO PLÁNU A POSTUP PŘI JEHO VYPRACOVÁVÁNÍ | 43 |
1.1. |
Shrnutí | 43 |
1.2. |
Přehled současné politické situace | 43 |
1.3. |
Proces veřejných konzultací | 43 |
2. |
POPIS OPATŘENÍ A INVESTIC, MILNÍKŮ A CÍLŮ | 44 |
2.1. |
SLOŽKA [1][2]: [odvětví budov][odvětví dopravy] | 44 |
i) |
Popis složky | 44 |
ii) |
Popis opatření a investic v rámci složky | 44 |
iii) |
Zásada „významně nepoškozovat“ | 44 |
iv) |
Milníky, cíle a harmonogram | 45 |
v) |
Financování a náklady | 45 |
vi) |
Odůvodnění pro případné přijímací subjekty jiné než zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy | 45 |
vii) |
Odhad celkových nákladů složky | 46 |
viii) |
Scénář v případě pozdějšího spuštění systému obchodování s emisemi | 46 |
2.2. |
SLOŽKA [3]: přímá podpora příjmů | 46 |
i) |
Popis složky | 46 |
ii) |
Popis opatření a investic v rámci složky | 46 |
iii) |
Milníky a cíle u opatření týkajících se přímé podpory příjmů | 47 |
iv) |
Odůvodnění opatření | 47 |
v) |
Náklady na opatření | 47 |
vi) |
Odůvodnění pro případné přijímací subjekty jiné než zranitelné domácnosti a zranitelné uživatele dopravy | 47 |
vii) |
Odhadované náklady plánu na složku dočasné přímé podpory příjmů | 48 |
viii) |
Scénář v případě pozdějšího spuštění systému obchodování s emisemi | 48 |
2.3. |
Technická pomoc | 48 |
2.4. |
Zdroje převedené do programů ve sdíleném řízení | 48 |
2.5. |
Odhadované celkové náklady plánu | 48 |
3. |
ANALÝZA A CELKOVÝ DOPAD | 49 |
3.1. |
Definice | 49 |
3.2. |
Předpokládaný dopad na zranitelné skupiny | 49 |
3.3. |
Předpokládaný dopad plánovaných opatření a investic | 49 |
4. |
DOPLŇKOVOST, ADICIONALITA A PROVÁDĚNÍ PLÁNU | 50 |
4.1. |
Monitorování a provádění plánu | 50 |
4.2. |
Soulad s jinými iniciativami | 50 |
4.3. |
Doplňkové financování | 50 |
4.4. |
Adicionalita | 50 |
4.5. |
Specifické zeměpisné podmínky | 51 |
4.6. |
Předcházení korupci, podvodům a střetům zájmů | 51 |
4.7. |
Informace, komunikace a viditelnost | 51 |
1. PŘEHLED SOCIÁLNÍHO KLIMATICKÉHO PLÁNU A POSTUP PŘI JEHO VYPRACOVÁVÁNÍ
1.1. Shrnutí
Souvislosti zelené transformace v členském státě se zvláštním důrazem na hlavní výzvy související se sociálními dopady začlenění emisí skleníkových plynů z odvětví budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a na to, jak bude plán na tyto výzvy reagovat.
Souhrnná tabulka zahrnující hlavní cíle plánu spolu s jeho odhadovanými celkovými náklady, včetně příspěvku z fondu, příspěvku členského státu a zdrojů z programů ve sdíleném řízení, které mají být převedeny do fondu, rozdělené do tří oblastí intervence: opatření a investice pro odvětví budov, opatření a investice pro odvětví silniční dopravy a opatření pro přímou podporu příjmů na základě níže uvedeného vzoru:
Oblast intervence |
Celkové náklady (absolutní a % celkového financování) podle zdroje financování |
Přehled hlavních plánovaných opatření a investic |
Cíle opatření a investic |
Dopad opatření a investic |
|
Snížení počtu zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy (jednotka: domácnost) |
Snížení emisí CO2 |
||||
Odvětví budov |
|
|
|
|
|
Odvětví dopravy |
|
|
|
|
|
Dočasná přímá podpora příjmů |
|
|
|
|
|
Technická pomoc (čl. 8 odst. 3) |
|
|
|
|
|
Příspěvek do nástroje pro technickou podporu (čl. 11 odst. 3) |
|
|
|
|
|
Příspěvek do složky členského státu v InvestEU (čl. 11 odst. 3) |
|
|
|
|
|
1.2. Přehled současné politické situace
Informace o stávajících vnitrostátních politikách v oblasti energetiky a klimatu a o tom, jak jsou uplatňovány ve vnitrostátním kontextu, se zvláštním zaměřením na odvětví budov a dopravy a na nejzranitelnější skupiny.
1.3. Proces konzultací
Shrnutí procesu konzultace s místními a regionálními orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, mládežnickými organizacemi a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami, jak se uplatňuje v souladu s vnitrostátním právním rámcem, za účelem vypracování a případně provádění plánu, včetně rozsahu, druhu a načasování konzultačních činností, jakož i toho, jak jsou v plánu zohledněny názory zúčastněných stran.
2. POPIS OPATŘENÍ A INVESTIC, MILNÍKŮ A CÍLŮ
Informace o každé složce v rámci tří oblastí plánu (odděleně):
— |
odvětví budov, |
— |
odvětví silniční dopravy, |
— |
dočasná přímá podpora příjmů. |
Složka může zahrnovat několik dílčích složek zaměřených na konkrétní výzvu nebo potřebu. Každá složka nebo dílčí složka může zahrnovat jedno nebo více úzce propojených nebo vzájemně závislých opatření nebo investic.
2.1. SLOŽKA [1][2]: [odvětví budov][odvětví dopravy]
Informace o složce:
i) Popis složky
Souhrnný rámeček:
Souhrnný rámeček ke složce [1][2] [odvětví budov][odvětví dopravy] Oblast intervence: [odvětví budov][odvětví dopravy] Cíl: Opatření a investice: Odhadované celkové náklady: xx EUR, z toho Požadované náklady, které mají být hrazeny z fondu: xx EUR Náklady, které mají být hrazeny z příspěvku členského státu: xx EUR |
ii) Popis opatření a investic v rámci složky
Podrobný popis složky a jejích konkrétních opatření a investic, jakož i vzájemných vazeb a synergií mezi nimi, zahrnující:
— |
jasnou a fakticky podloženou analýzu stávajících výzev a způsobu, jakým je opatření a investice řeší, |
— |
povahu, druh a velikost opatření nebo investic, jež mohou zahrnovat i opatření dodatečné technické podpory v souladu s čl. 11 odst. 4, přičemž se uvede, zda se jedná o nová opatření či investice či o opatření či investice stávající, jež mají být rozšířeny s podporou z fondu, |
— |
podrobné informace o cíli opatření nebo investic a o tom, na koho nebo na co se zaměřují; vysvětlení způsobu, jakým by opatření a investice účinně přispěly k dosažení cílů fondu v rámci celkového uspořádání relevantních politik členského státu a jakým sníží závislost na fosilních palivech, |
— |
popis způsobu, jakým se opatření nebo investice provádějí (prováděcí prostředky) s odkazem na správní kapacity členských států na celostátní a případně i na regionální a místní úrovni, s vysvětlením, jak bude zajištěno včasné použití prostředků a jejich případné nasměrování na nižší než celostátní úrovně, |
— |
vysvětlení způsobu, jakým budou opatření nebo investice v příslušných případech usilovat o řešení problematiky genderové nerovnosti, |
— |
harmonogram opatření nebo investic; harmonogram pro postupné snižování uvedené podpory v případě podpory týkající se nízkoemisních vozidel. |
iii) Zásada „významně nepoškozovat“
Informace o tom, jakým způsobem opatření a investice zahrnuté do složky dosahují souladu se zásadou „významně nepoškozovat“ ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852. Komise poskytne technické pokyny podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
iv) Milníky, cíle a harmonogram
Informace o každém milníku a cíli, které budou odrážet pokrok při provádění opatření a investic této složky, včetně toho:
— |
proč byl konkrétní milník nebo cíl zvolen, |
— |
co daný milník nebo cíl měří, |
— |
jak se bude měření provádět, jaké metodiky a zdroje budou použity a jak bude řádné dosažení milníku nebo cíle objektivně ověřováno, |
— |
jaké je východisko (počáteční bod) a jaká je úroveň nebo konkrétní bod, jichž má být dosaženo, |
— |
do kdy bude této úrovně nebo tohoto bodu dosaženo (čtvrtletí a rok), |
— |
kdo a který orgán bude pověřen prováděním, měřením a podáváním zpráv. |
Tabulka milníků, cílů a harmonogramu složek obsahující tyto informace:
Pořadové číslo |
Název opatření/investice |
Milník nebo cíl |
Název milníku/cíle |
Kvalitativní ukazatele (milníky) |
Kvantitativní ukazatele (cíle) |
Harmonogram pro dosažení milníku/cíle |
Popis každého milníku a cíle |
|||
Jednotka opatření/investice |
Východisko |
Cíl |
Čtvrtletí |
Rok |
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
v) Financování a náklady
Informace a vysvětlení k odhadovaným celkovým nákladům složky a za každé opatření a za každou investici, podepřené odpovídajícím odůvodněním, včetně:
— |
použité metodologie a výchozích předpokladů (například o jednotkových nákladech a nákladech na vstupy), včetně odůvodnění těchto předpokladů, |
— |
orientačního komplexního harmonogramu, v kterém by tyto očekávané náklady měly nastat, |
— |
informací o příspěvku členského státu k celkovým nákladům opatření a investic; |
— |
jakýchkoli informací o tom, jaké financování z jiných nástrojů Unie je nebo by mohlo být plánováno v souvislosti s touž složkou, |
— |
jakýchkoli informací o plánovaném financování ze soukromých zdrojů a v relevantních případech o cílové úrovni pákového efektu, |
— |
v nutných případech odůvodnění věrohodnosti a přiměřenosti odhadovaných nákladů, v případě potřeby s přihlédnutím k vnitrostátním specifikům. |
vi) Odůvodnění pro případné přijímací subjekty jiné než zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy
Je-li podpora z fondu poskytována prostřednictvím veřejných nebo soukromých subjektů jiných než zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků či zranitelných uživatelů dopravy, vysvětlení toho, jaká opatření nebo investice tyto subjekty přijmou a jakým způsobem budou tato opatření a investice v konečném důsledku ku prospěchu zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům dopravy.
Je-li podpora z fondu poskytována prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, popis opatření, která členský stát hodlá přijmout k zajištění toho, aby finanční zprostředkovatelé přenesli veškeré přínosy na konečné příjemce.
vii) Odhad celkových nákladů složky
Vyplňte tabulku odhadovaných nákladů na opatření a investice zahrnuté do složky podle tohoto vzoru:
Pořadové číslo |
Související opatření (opatření nebo investice) |
Příslušné období |
Odhadované náklady, jež jsou předmětem žádosti o financování z fondu |
||||||||
Celková požadovaná částka |
Je-li to možné: rozdělení po rocích |
||||||||||
Od (datum) |
Do (datum) |
Částka (v milionech EUR) |
2026 |
2027 |
2028 |
2029 |
2030 |
2031 |
2032 |
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
viii) Scénář v případě pozdějšího spuštění systému obchodování s emisemi
Popis a kvantifikace nezbytných úprav opatření, investic, milníků, cílů, částky příspěvku členského státu a jakýchkoli dalších relevantních prvků plánu vyplývajících z odkladu spuštění systému obchodování s emisemi zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES v souladu s článkem 30k uvedené směrnice.
Samostatná verze souhrnného rámečku, tabulky milníků, cílů a harmonogramu a tabulky odhadovaných nákladů.
2.2. SLOŽKA [3]: přímá podpora příjmů
Informace o složce týkající se přímé podpory příjmů:
i) Popis složky
Souhrnný rámeček:
Souhrnný rámeček ke složce 3 – přímá podpora příjmů Oblast intervence: přímá podpora příjmů Cíl: Opatření: Odhadované celkové náklady: xx EUR, z toho Požadované náklady, které mají být hrazeny z fondu: xx EUR Náklady, které mají být hrazeny z příspěvku členského státu: xx EUR |
ii) Popis opatření a investic v rámci složky
Podrobný popis složky a jejích konkrétních opatření a investic, jakož i vzájemných vazeb a synergií mezi nimi, zahrnující:
— |
jasnou a fakticky podloženou analýzu stávajících výzev a způsobu, jakým je opatření a investice řeší, |
— |
povahu, druh a míru podpory, |
— |
podrobné informace o konečných příjemcích podpory a kritéria používaná pro jejich určení, |
— |
harmonogram snižování přímé podpory příjmů v souladu s harmonogramem fondu, včetně konkrétního data ukončení podpory, |
— |
vysvětlení způsobu, jakým bude podpora v příslušných případech usilovat o řešení problematiky genderové nerovnosti, |
— |
popis způsobu provádění podpory, |
— |
informace o příspěvku členského státu k nákladům opatření. |
iii) Milníky a cíle u opatření týkajících se přímé podpory příjmů
Informace o každém milníku a cíli, které budou odrážet pokrok při provádění této složky, včetně toho:
— |
proč byl konkrétní milník nebo cíl zvolen, |
— |
co daný milník nebo cíl měří, |
— |
jak se bude měření provádět, jaké metodiky a zdroje budou použity a jak bude řádné dosažení milníku nebo cíle objektivně ověřováno, |
— |
jaké je východisko (počáteční bod) a jaká je úroveň nebo konkrétní bod, jichž má být dosaženo, |
— |
do kdy bude této úrovně nebo tohoto bodu dosaženo, |
— |
kdo a který orgán bude pověřen prováděním, měřením a podáváním zpráv. |
Tabulka milníků, cílů a harmonogramu týkající se opatření dočasné přímé podpory příjmů podle tohoto vzoru:
Pořadové číslo |
Opatření |
Milník nebo cíl |
Název milníku/cíle |
Kvalitativní ukazatele (milníky) |
Kvantitativní ukazatele (cíle) |
Harmonogram pro dosažení milníku/cíle |
Popis každého milníku a cíle |
|||
Jednotka opatření |
Východisko |
Cíl |
Čtvrtletí |
Rok |
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
iv) Odůvodnění opatření
Odůvodnění potřeby dočasné přímé podpory příjmů na základě kritérií stanovených v čl. 6 odst. 1 a čl. 8 odst. 2:
— |
kvantitativní odhad a kvalitativní vysvětlení očekávaného způsobu, jakým opatření obsažená v plánu sníží energetickou chudobu, dopravní chudobu a zranitelnost domácností a uživatelů dopravy vůči zvýšení cen paliv v oblasti silniční dopravy a vytápění, |
— |
odůvodnění navrženého harmonogramu snižování dočasné přímé podpory příjmů a podmínek, za kterých už se nebude používat, |
— |
popis způsobu, jakým se budou na skupiny příjemců dočasné přímé podpory příjmů zaměřovat rovněž strukturální opatření a investice s cílem účinně jim pomoci vymanit se z energetické chudoby a dopravní chudoby, a popis doplňkovosti dočasné přímé podpory příjmů se strukturálními opatřeními a investicemi na podporu zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy. |
v) Náklady na opatření
Informace o odhadovaných celkových nákladech složky, podepřené odpovídajícím odůvodněním, včetně:
— |
použité metodologie a výchozích předpokladů spolu s odůvodněním těchto předpokladů, |
— |
porovnatelných údajů o skutečných nákladech, pokud byla v minulosti provedena podobná podpůrná opatření, |
— |
jakýchkoli informací o tom, jaké financování z jiných nástrojů Unie je nebo by mohlo být plánováno v souvislosti s danou podporou, |
— |
náležitého podrobného odůvodnění věrohodnosti a přiměřenosti odhadovaných nákladů, včetně veškerých použitých údajů nebo důkazů přiložených k plánu. |
vi) Odůvodnění pro případné přijímací subjekty jiné než zranitelné domácnosti a zranitelné uživatele dopravy
Je-li podpora z fondu poskytována prostřednictvím veřejných nebo soukromých subjektů jiných než zranitelných domácností či zranitelných uživatelů dopravy, vysvětlení toho, jaká opatření tyto subjekty přijmou a jakým způsobem budou tato opatření v konečném důsledku ku prospěchu zranitelným domácnostem či zranitelným uživatelům dopravy.
Je-li podpora z fondu poskytována prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, popis opatření, která členský stát hodlá přijmout k zajištění toho, aby finanční zprostředkovatelé přenesli veškeré přínosy na konečné příjemce.
vii) Odhadované náklady plánu na složku dočasné přímé podpory příjmů
Vyplňte tabulku odhadovaných nákladů na podporu zahrnutou do složky podle tohoto vzoru:
Pořadové číslo |
Druh podpory |
Příslušné období |
Odhadované náklady, které jsou předmětem žádosti o financování z fondu |
||||||||
Celková požadovaná částka |
Je-li to možné: rozdělení po rocích |
||||||||||
Od (datum) |
Do (datum) |
Částka (v milionech EUR) |
2026 |
2027 |
2028 |
2029 |
2030 |
2031 |
2032 |
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
viii) Scénář v případě pozdějšího spuštění systému obchodování s emisemi
Popis a vyčíslení nezbytných úprav opatření, investic, milníků, cílů, částky příspěvku členského státu a jakýchkoli dalších relevantních prvků plánu vyplývajících z odkladu spuštění systému obchodování s emisemi zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES v souladu s článkem 30k uvedené směrnice.
Samostatná verze souhrnného rámečku, tabulky milníků, cílů a harmonogramu a tabulky odhadovaných nákladů.
2.3. Technická pomoc
Popis opatření technické pomoci, která budou zahrnuta pro účinnou správu a provádění opatření a investic stanovených v plánu v souladu s čl. 8 odst. 3, včetně:
— |
povahy, druhu a rozsahu opatření technické pomoci, |
— |
odhadovaných nákladů na opatření technické pomoci. |
2.4. Zdroje převedené do programů ve sdíleném řízení
Mají-li být zdroje převedeny z fondu do fondů ve sdíleném řízení podle čl. 11 odst. 2, informace o tom, do kterých programů budou tyto zdroje převedeny a podle jakého harmonogramu, a o způsobu, jakým budou opatření a investice prováděné v rámci těchto programů dosahovat souladu s cíli uvedenými v článku 3, včetně toho, zda spadají pod opatření a investice stanovené v článku 8.
2.5. Odhadované celkové náklady plánu
Odhadované celkové náklady plánu, včetně veškerých částek poskytnutých na dodatečnou technickou podporu podle čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení, částky příspěvků v hotovosti pro účely dané složky členského státu podle příslušných ustanovení nařízení (EU) 2021/523 a jakékoli částky poskytnuté na dodatečnou technickou pomoc podle čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení.
Uvedení příspěvku členského státu k celkovým nákladům jeho plánu, včetně uvedení veškerých zdrojů, které mají být převedeny do fondu z programů ve sdíleném řízení podle čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení, a jakýchkoli zdrojů, které mají být převedeny z fondu do programů ve sdíleném řízení podle čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení.
Popis způsobu, jakým se u nákladů dosahuje souladu se zásadou nákladové efektivnosti a úměrnosti vzhledem k očekávanému dopadu plánu.
Vyplňte tabulku shrnující náklady fondu podle zdroje financování podle tohoto vzoru:
Celkové náklady sociálního klimatického plánu |
Základní případ |
V případě článku 30k směrnice 2003/87/ES |
ODHAD CELKOVÝCH NÁKLADŮ PLÁNU, z toho |
XXX EUR |
XXX EUR |
Příspěvek fondu |
XXX EUR |
XXX EUR |
Příspěvek členského státu |
XXX EUR |
XXX EUR |
Zdroje převedené z programů ve sdíleném řízení |
XXX EUR |
XXX EUR |
(Zdroje převedené do programů ve sdíleném řízení) |
-XXX EUR |
-XXX EUR |
3. ANALÝZA A CELKOVÝ DOPAD
3.1. Definice
Vysvětlení toho, jak mají být definice energetické chudoby a dopravní chudoby uplatňovány na vnitrostátní úrovni.
3.2. Předpokládaný dopad na zranitelné skupiny
Odhad pravděpodobných dopadů zvýšení cen v důsledku zavedení systému obchodování s emisemi zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES na domácnosti, a zejména na výskyt případů energetické chudoby a dopravní chudoby, a na mikropodniky, sestávající zejména z odhadovaného počtu a určení zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy. Tyto dopady je třeba analyzovat na vhodné územní úrovni stanovené každým členským státem s přihlédnutím ke specifické vnitrostátní situaci a k aspektům, jako je přístup k veřejné dopravě a základním službám a určení nejpostiženějších oblastí.
Popis metodiky použité v odhadech při zajištění toho, aby tyto odhady byly vypočteny s dostatečnou úrovní regionálního členění.
3.3. Předpokládaný dopad plánovaných opatření a investic
Odhad předpokládaných dopadů opatření a investic plánovaných v části 2 týkající se emisí skleníkových plynů, energetické chudoby a dopravní chudoby, v porovnání s výše popsaným výchozím scénářem.
Popis metodiky použité v odhadech.
Kvantitativní a kvalitativní tabulky týkající se dopadu plánu podle tohoto vzoru:
Složka |
Popis očekávaných dopadů složky na: (značka zahrnuje příslušné kvantitativní ukazatele) |
||||
Energetická účinnost |
Renovace budov |
Mobilita a doprava s nulovými a nízkými emisemi |
Snižování emisí skleníkových plynů |
Snížení počtu zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy (jednotka: domácnost) |
|
Celkový plán |
|
|
|
|
|
Odvětví budov |
|
|
|
|
|
Odvětví silniční dopravy |
|
|
|
|
|
Složka |
Kvantifikace dopadu (je-li k dispozici) tedy % rozdílu oproti politicky neutrálnímu výchozímu scénáři |
|||||
Krátkodobý (výhled na tři roky) |
Střednědobý (konec plánu) |
|||||
Emise skleníkových plynů |
Domácnosti trpící energetickou chudobou |
Domácnosti trpící dopravní chudobou |
Emise skleníkových plynů |
Domácnosti trpící energetickou chudobou |
Domácnosti trpící dopravní chudobou |
|
Celkový plán |
|
|
|
|
|
|
Odvětví budov |
|
|
|
|
|
|
Odvětví silniční dopravy |
|
|
|
|
|
|
Kvalitativní a kvantitativní tabulka očekávaného dopadu opatření dočasné přímé podpory příjmů na snížení počtu zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy, jakož i domácností trpících energetickou chudobou a dopravní chudobou podle tohoto vzoru:
Složka: přímá podpora příjmů |
|
Snížení počtu zranitelných domácností a zranitelných uživatelů dopravy |
Popis očekávaných dopadů |
Odhad očekávaných dopadů; jednotka: domácnost |
|
Snížení počtu domácností trpících energetickou chudobou a dopravní chudobou |
Popis očekávaných dopadů |
Odhad očekávaných dopadů; jednotka: domácnost |
4. DOPLŇKOVOST, ADICIONALITA A PROVÁDĚNÍ PLÁNU
Tato část se týká celého plánu. Jednotlivá níže uvedená kritéria musí být odůvodněna za plán jako celek.
4.1. Monitorování a provádění plánu
Vysvětlení, jakým způsobem členský stát hodlá provádět navrhovaná opatření a investice, se zaměřením na opatření a harmonogram pro monitorování a provádění, případně včetně opatření nezbytných pro dosažení souladu s článkem 21.
4.2. Soulad s jinými iniciativami
Vysvětlení, jakým způsobem je plán v souladu s obsaženými informacemi a se závazky členského státu v rámci jiných relevantních plánů a fondů, a vzájemného vztahu mezi jednotlivými plány s výhledem do budoucna, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 3 a čl. 16 odst. 3 písm. b) bodě iii).
4.3. Doplňkové financování
Informace o stávajícím nebo plánovaném financování opatření a investic z jiných unijních, mezinárodních, veřejných nebo případně soukromých zdrojů, které přispívají k opatřením a investicím stanoveným v plánu, včetně informací o dočasné přímé podpoře příjmů podle čl. 6 odst. 1 písm. c).
4.4. Adicionalita
Vysvětlení a odůvodnění toho, jakým způsobem jsou nové nebo stávající opatření nebo investice doplňkové a že nenahrazují opakované výdaje z vnitrostátního rozpočtu, v souladu s čl. 13 odst. 2, přičemž je třeba podat takové vysvětlení i v souvislosti s opatřeními a investicemi zahrnutými do plánu podle čl. 4 odst. 5.
4.5. Specifické zeměpisné podmínky
Vysvětlení, jak byly v plánu zohledněny specifické zeměpisné podmínky, například ostrovů, nejvzdálenějších regionů a území, venkovských nebo odlehlých oblastí, méně přístupných periferií, horských oblastí nebo zaostávajících oblastí.
4.6. Předcházení korupci, podvodům a střetům zájmů
Systém určený k předcházení korupci, podvodům a střetům zájmů, jejich odhalování a nápravě při využívání finančních prostředků poskytnutých z fondu a ujednání, která mají za cíl předcházet dvojímu financování z fondu a jiných programů Unie, v souladu s článkem 21 a přílohou III, včetně finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím veřejných či soukromých subjektů jiných než zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy podle článku 9.
4.7. Informace, komunikace a viditelnost
Dodržování ustanovení článku 23 týkajících se přístupu veřejnosti k údajům s uvedením internetových stránek, na kterých budou údaje zveřejněny, jakož i opatření v oblasti informací, komunikace, reklamy a zviditelňování.
Nástin zamýšlené vnitrostátní komunikační strategie zaměřené na zajištění povědomí veřejnosti o finančních prostředcích poskytovaných Unií.