5.7.2019 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
C 228/37 |
Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“
(2019/C 228/06)
Докладчици: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Дата на решението на Бюрото |
16.10.2018 г. |
Правно основание |
Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
Дата на приемането на пленарна сесия |
20.3.2019 г. |
Пленарна сесия № |
542 |
Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) |
217/6/8 |
Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще
1. Въведение
1.1. |
Чрез многообразието на своите членове ЕИСК е мост между институциите на ЕС и неговите граждани и като такъв желае да предложи своята амбициозна визия за бъдещето, за да се превърне Европа в световен лидер по отношение на устойчивото развитие. |
1.2. |
Създаването на Европейския съюз е един от най-успешните мирни, социални и икономически проекти в европейската история. Нашата Европа беше основана на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, свободата, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете, демокрацията, принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, принадлежащи към малцинствата (1). Тези ценности трябва да продължат да бъдат в основата на бъдещото развитие и бъдещите политики на ЕС. |
1.3. |
Седем десетилетия на мир и стабилност в Европа са историческо и изключително постижение. Това стана възможно благодарение на европейския проект и изграждането на Европейския съюз, които създадоха съюз между народите на Европа и постепенно обвързаха европейските държави с обща цел. Това обяснява защо ЕС все още е привлекателен проект за страните кандидатки и за държавите, участващи в политиката на ЕС за съседство. Европа обаче трябва да бъде подготвена да се изправи пред нови геополитически процеси. ЕИСК следва да играе роля, за да осъзнаят все повече хора, че мирът не може винаги да се приема за даденост. |
1.4. |
Единният пазар във всички свои икономически, социални и екологични измерения е в основата на европейската интеграция. Ето защо той трябва да може да генерира устойчив растеж и иновации, да привлича инвестиции и да насърчава устойчивата конкурентоспособност на своите дружества на глобализираните пазари. Въпреки това е важно да се признае и факта, че положителното въздействие на единния пазар не се е разпределило равномерно и че не всички граждани са в състояние да се възползват от неговото богатство. |
1.5. |
Устойчив растеж означава, че растежът следва да се основава не само на количеството, но и – всъщност дори в по-голяма степен – на качеството, което означава i) да не се експлоатира околната среда или трудът, ii) справедливи условия на живот, iii) икономически растеж, който се измерва не само с годишния поток, но и с наличността на благосъстояние и неговото разпределение, iv) задоволяване на потребностите на всички в рамките на възможностите на планетата, v) развиване на икономики, които ни позволяват да просперираме, независимо от това дали отбелязват растеж или не, и vi) затворен поток на доходи между домакинствата, предприятията, банките, правителството и търговията, функциониращ по социален и екологичен начин. Енергията, материалите, природата, човешкото общество, властта и богатството, които общо притежаваме – всички те липсват в сегашния модел. Неплатеният труд на лицата, полагащи грижи – основно жени – се игнорира, въпреки че икономиката не може да функционира без тях (2). |
1.6. |
Междувременно устойчивата конкурентоспособност е модел, който уравновесява икономическия просперитет, въпросите в областта на околната среда и социалното приобщаване. В този контекст в коригирания в съответствие с устойчивостта индекс за глобална конкурентоспособност трябва да бъдат взети предвид две нови измерения – екологичното и социалното (3). |
1.7. |
Четирите свободи, а именно свободата на движение на стоки, граждани, услуги и капитали, които заедно създават възможност за търговско и икономическо развитие, заетост, творчество и иновации, обмен на умения и развитие на инфраструктура в отдалечените райони, са същността на Европа. Добре функциониращите икономическите свободи и правилата в областта на конкуренцията вървят ръка за ръка с основните социални права, но не бива да ги подкопават. |
1.8. |
Въпреки всичко ЕС все още се сблъсква с изключителни вътрешни и външни икономически, социални, екологични и политически предизвикателства (4), които застрашават неговото съществуване: протекционизъм на единния пазар, социални неравенства, популизъм, национализъм и екстремизъм (5), както и големи промени на геополитическата сцена и големи технологични промени. |
1.9. |
По-бързо променящият се климат, драстичното намаляване на биологичното разнообразие, други екологични рискове и колективният провал при създаването на успешни политики също са първостепенна заплаха за населението, икономиката и екосистемите на Европа. Ето защо имаме нужда от силна стратегия на ЕС за изпълнението на Програмата на ООН до 2030 г. По-равноправните общества имат по-добри резултати в областта на околната среда и по-голяма способност да стават все по-устойчиви. |
1.10. |
Налице е очевидна нужда от справяне с търсенето на качествени работни места от гражданите в цяла Европа, особено в региони с висока безработица, по-специално младежка безработица, или такива, които са изправени пред структурни промени. Това задължава всички – институции, правителства, социални партньори и други организации на гражданското общество – отново да дефинират устойчива Европа с цел да се насърчи създаването на качествени работни места. |
1.11. |
Съществува спешна нужда от подобряване на достъпа до пазарите на труда посредством взаимна зависимост между създаването на качествени работни места и подобрената образователна система за създаването на адекватен набор от умения, например посредством дуалната система. |
1.12. |
Социалното измерение и екологичното измерение са взаимосвързани и икономиката трябва да бъде фактор за социално, икономическо и културно възраждане, не на последно място чрез насърчаването и развиването на ключови умения и по-голяма диверсификация. Програмата на ООН до 2030 г. трябва да насърчава частния сектор да допринася за постигането на устойчивите икономически, социални и екологични цели, като по този начин се благоприятства справедливото и устойчиво нарастване на благосъстоянието за всички и защитата на социалните човешките и трудовите права (6). |
1.13. |
Културното измерение на европейския проект в цялото си многообразие също трябва да бъде признато изцяло във всички политики на ЕС. Това включва разбиране и насърчаване на културното наследство, интегриране на културно и творческо измерение в образованието и подпомагане на съвременното творчество като двигател на сближаването и развитието. |
1.14. |
Устойчивостта е ориентиран към бъдещето процес, който трябва да се движи от силна политическа решителност и непоколебимост за моделиране на устойчив Европейски съюз чрез промяна на нашите икономики към устойчиво и кооперативно, ефективно от гледна точка на ресурсите, нисковъглеродно и социално приобщаващо бъдеще (7), при който поведението, действията и решенията на правителствата, дружествата, работниците, гражданите и потребителите се ръководят от осъзнаването по отговорен начин на тяхното икономическо, екологично и социално влияние.
|
2. Европа на гражданите
2.1. |
Европейските граждани възприемат Европа все по-малко като решение и все повече като проблем. Настоящите заплахи са национализмът и протекционизмът. Изправена пред загубата на идентичност и ценности и след като е пренебрегнала културното измерение на европейския проект, Европа не успява да намери отговорите, които съответстват на нивото на местните и световните проблеми. |
2.2. |
Признаването на основателните притеснения на гражданите и насърчаването на тяхното демократично участие, особено на младите хора, са много важни. От първостепенно значение са подобряването и реформирането на действащите механизми за участие и процеси на консултации в ЕС. Въпросите на младежта са интегрирани в Европейския стълб на социалните права, Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и нейните цели за устойчиво развитие, наред с други.
|
3. Социална Европа
3.1. |
Европейският социален модел следва да осигурява солидна и справедлива закрила на всички граждани, като същевременно намалява бедността и осигурява възможности за просперитет на всички. Достойните доходи следва да намалят разликата между богатите и необлагодетелстваните и да гарантират качество на живота. Всеки следва да се възползва от достойните стандарти на труд, равенството, по-доброто благосъстояние и намаляване на различията по отношение на здравето в рамките на държавите и между тях, както и поколенията. Социалното включване и социалната закрила, висококачествените работни места, равенството между половете, финансово приемливото и достъпното обществено здравеопазване и здравни грижи, достъпът до достъпно и качествено жилищно настаняване, екологичната справедливост, висококачественото обществено образование и равният достъп до култура – това трябва да бъдат основните принципи, движещи националните и европейските политически програми.
|
4. Устойчива околна среда
4.1. |
Рисковете във връзка с околната среда продължават да доминират при резултатите от годишното проучване на възприемането на глобалните рискове (GRPS). Тази година те представляват три от петте най-големи рискове по вероятност и четири по въздействие. Екстремните климатични условия са рискът, който представлява най-голямо притеснение, но анкетираните се притесняват все повече от провала на политиката в областта на околната среда: след изоставането в класирането след Париж, тази година рискът „провал на смекчаването на изменението на климата и приспособяването към него“ отново се изкачи на второ място по отношение на въздействието (17). |
4.2. |
На една мъртва планета няма да има нито живот, нито работа, нито предприемачество. Поради това драстичното намаляване на биологичното разнообразие и изменението на климата означават, че за ЕС е абсолютно необходимо да създаде висококачествени работни места (18) и да осигури решение от полза за работодателите, работниците и другите представители на гражданското общество. Забавянето на приспособяването или бездействието биха могли да увеличат значително общата цена на изменението на климата (19) и на неговото смъртоносно влияние върху биологичното разнообразие, включително човечеството. |
4.3. |
В продължение на няколко години се обсъжда и все още е процес на обсъждане проектът на Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата. Този пакт ще позволи на ЕС да запази водещите си позиции при устойчивото развитие и в борбата с изменението на климата (20).
|
5. Европейският бизнес като по-силен устойчив световен лидер
5.1. |
Бизнесът е фактор, способстващ за обществено развитие и за развитие в областта на опазването на околната среда, а устойчивата конкурентоспособност е необходимо предварително условие, за да могат предприятията да изпълняват своята роля в обществото. Предприятията все по-често извършват дейността си по устойчив начин, като се базират на собствените си специфични обстоятелства и ресурси и си сътрудничат със своите заинтересовани страни, за да наблюдават, оценяват и докладват за въздействието, което техните бизнес операции оказват върху социалната сфера, околната среда, защитата на потребителите и правата на човека. Ето защо Европа в своите политики трябва да възприеме подход, който да съответства на нейната амбиция да се превърне в световен лидер в областта на устойчивото развитие. Някои от европейските предприятия вече имат водещи позиции, но те трябва да бъдат по-амбициозни и да разпространяват тази устойчива нагласа във веригите за създаване на стойност, като се насърчават най-вече МСП. |
5.2. |
Множество нови модели променят отношенията между производители, дистрибутори и потребители. Някои от тези нови модели (като икономиката на функционалността, икономиката на споделянето и отговорното финансиране) имат за цел да се справят с други ключови предизвикателства за хората и планетата, които са от решаващо значение за устойчивото развитие, като например постигането на социална справедливост и основано на участието управление, опазването на ресурсите и природния капитал.
|
6. Свободна и справедлива търговия
6.1. |
Търговската политика на ЕС е ключов фактор, който има отношение към ЕС като цяло и действително обединява всички държави членки. Търговската политика помогна на ЕС да увеличи своя просперитет чрез търговски обмен с широк кръг от партньори. Днес ЕС е водеща сила в световната търговия: той има над 30 милиона работни места, свързани с международната търговия (25), изпълнява основна роля в търговията с услуги и има значителни търговски излишъци в търговията със стоки, например със САЩ (над 107,9 милиарда евро през първите 11 месеца на 2018 г.). Същевременно ЕС въплъщава и насърчава чрез търговията ценностите на социалното приобщаване и опазването на околната среда, които са от съществено значение за формирането на устойчива глобализация — с други думи — форма на глобализация, която ще бъде от полза не само за големите предприятия и инвеститори, но и за обикновените хора, работниците, земеделските стопани, потребителите и МСП. |
6.2. |
ЕС се стреми да насърчава — многостранно, двустранно и едностранно — такава визия за търговската политика, която съчетава традиционния меркантилистичен подход към достъпа до пазара (тарифи и нетарифни мерки) с целите за устойчиво развитие в съответствие с борбата срещу изменението на климата. |
6.3. |
Търговската политика на ЕС засили ролята на гражданското общество както на етапа на преговорите, така и на етапа на изпълнение благодарение на приноса на вътрешните консултативни групи. ЕИСК подкрепя професионализацията на всички организации, които дават възможност на гражданите да участват по-активно в определянето на съдържанието на търговските споразумения и да упражняват по-голям контрол върху спазването от страна на търговските партньори на ангажиментите и стандартите за качеството (26).
|
7. Публични блага и услуги
7.1. |
Съгласно принцип 20 от Европейския стълб на социалните права „Всеки има право на достъп до основни услуги с добро качество, включително водоснабдяване, канализация, енергия, транспорт, финансови услуги и цифрови комуникации“ (28). Тези услуги не могат да се регулират само с общите правила за конкуренцията и пазара: специфичните правила са от съществено значение, за да се гарантира, че всеки гражданин има достъп на приемлива цена до тези услуги, които се считат за съществени и са признати за общи ценности на Съюза (29).
|
8. Справедливо данъчно облагане
8.1. |
Данъчната политика в ЕС се състои от два компонента: пряко данъчно облагане, което остава в изключителната сфера на компетентност на държавите членки, и косвено данъчно облагане, което се отразява на свободното движение на стоки и свободата на предоставяне на услуги на единния пазар. По отношение на прякото данъчно облагане ЕС все пак е установил някои хармонизирани стандарти за данъчното облагане на предприятия и физически лица, а държавите членки са предприели съвместни мерки за предотвратяване на избягването на данъци и двойното данъчно облагане. Въпреки това ЕС трябва да продължи да насърчава справедлива данъчна система, която изисква физическите и юридическите лица да плащат пропорционален данък върху своите доходи и печалби. Що се отнася до косвеното данъчно облагане, ЕС координира и хармонизира законодателството за данъка върху добавената стойност (ДДС) и акцизите. Той гарантира, че конкуренцията на вътрешния пазар не се нарушава от разликите в ставките на косвеното данъчно облагане и от системи, предоставящи на предприятията в една държава несправедливо предимство пред други. |
8.2. |
Липсата на прозрачност, дискриминацията, нарушаването на конкуренцията и вредните данъчни практики увеличават икономическите неравенства и намаляват инвестициите и работните места, което води до социално недоволство, недоверие и демократичен дефицит. Ето защо следва да се прилага справедлива данъчна политика на ЕС, която да е в съответствие, а не в противоречие с общата стратегия за устойчивост, за да се насърчат икономическото и социалното сближаване, социалното сближаване и инвестициите в устойчиво развитие.
|
9. Управление
9.1. |
За преминаването към устойчиво развитие са необходими нов управленски подход и нови правила и инструменти при определянето и прилагането на политиките на ЕС. Устойчивото развитие изисква цялостен и междусекторен политически подход, за да се гарантира, че икономическите, социалните и екологичните предизвикателства се разглеждат заедно.
|
10. Всеобхватен подход към политиката в областта на миграцията
10.1 |
Дебатът относно бъдещето на една устойчива Европа не може да пренебрегне подхода на Европа към миграцията. Демографските промени показват, че Европа ще се нуждае от мигранти, от техния талант, умения и предприемачески потенциал. Налице е спешна необходимост от промяна на посланията и политиките относно миграцията въз основа на по-тясно сътрудничество с трети държави, за да се гарантира рационален дебат въз основа на факти. На бежанците и мигрантите не бива да се гледа като на заплаха, а като на възможност за икономическия и социалния модел на Европа (37). За тази цел са необходими всеобхватен подход и стратегия за миграцията.
|
11. Бюджетът на ЕС
11.1. |
ЕИСК признава високата европейска добавена стойност на програмите, към които са насочени основните увеличения на разходите в предложенията на Комисията за многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021–2027 г. (научни изследвания, развитие и иновации, Еразъм+). Комитетът обаче е озадачен от факта, че тези увеличения ще се осъществят за сметка на съществени съкращения в Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), политиката на сближаване и общата селскостопанска политика (ОСП) в резултат на усилието за намаляване на бюджета на ЕС, който се редуцира от 1,16 % от брутния национален доход (БНД) на ЕС-27, както е понастоящем, до само 1,11% в МФР за периода след 2020 г. |
11.2. |
ЕИСК е озадачен от предложените съкращения в планираните бюджетни задължения за ОСП. Тези съкращения ще направят невъзможно прилагането на устойчив модел за развитие на селските райони, което е глобална цел на новата реформа на ОСП, както и на други цели, включени в неотдавнашното съобщение на Комисията относно бъдещето на храните и селското стопанство. |
11.3. |
За съжаление, предложението на Комисията изглежда насочено в твърде голяма степен към запазване на статуквото и ЕИСК изразява съжаление по повод на несъответствието между естеството и мащаба на новите предизвикателства пред ЕС, неговите амбициите и наличните ресурси за тяхното постигане. |
11.4. |
Недоверието на хората спрямо националните и европейските демократични институции води до разрастването на политическите движения, които поставят под въпрос демократичните ценности и принципи и самия ЕС. Понастоящем някои от тези политически движения участват в правителствата на някои държави — членки на ЕС.
|
12. Комуникация
12.1. |
Дори най-амбициозните политически концепции и програми на равнището на ЕС няма да допринесат за преодоляване на съществуващото раздалечение между Съюза и неговите граждани, ако за тях не се съобщава по подходящ начин. |
12.2. |
Несъответствието между инициативите, дейностите и решенията на равнището на ЕС и начина, по който те се възприемат от гражданите, води до порочен кръг от неинформирани или зле информирани граждани, вследствие на което популизмът нараства в повечето държави членки. Същевременно сред някои слоеве от населението наблюдаваме появата на антиевропейски настроения, които подкопават продължаващата работа по изграждането на европейския проект. |
12.3. |
Поради това е спешно необходима всеобхватна обща комуникационна стратегия за всички институции на ЕС на всички равнища, включително всички участници от гражданското общество, за да се води борба с тази липса на информация, както и с умишлено подвеждащата информация. |
12.4. |
Ефективната комуникационна политика трябва да бъде под формата на истински диалог между тези, които предоставят информацията, и тези, които получават тази информация, за да се избегне подход „отгоре-надолу“. |
12.5. |
Съществената, надеждна и актуална информация по европейски теми спомага за повишаване на осведомеността и за генериране на интерес към европейските въпроси. |
12.6. |
ЕИСК в качеството си на мост между ЕС и неговите граждани чрез своите 350 членове следва да улеснява подобни координирани мерки. Многообразието на членовете на ЕИСК е голямо предимство с оглед на контакта с максимален брой граждани навсякъде в Европа. По-специално трябва да се обърне по-голямо внимание на младежта.
|
Брюксел, 20 март 2019 г.
Председател
на Европейския икономически и социален комитет
Luca JAHIER
(1) Договор за функционирането на Европейския съюз, член 2.
(2) Това определение за устойчив растеж е дадено от Kate Raworth от Института за промени в околната среда към университета в Оксфорд и нейната идея за „икономика на поничката“ – революционна алтернатива на икономиката на растежа – и новия устойчив икономически модел на 21-ви век, които могат да помогнат за премахването на неравенството https://www.kateraworth.com/doughnut/.
(3) Това определение се основава на труда на Sten Thore и Ruzanna Tarverdyan относно устойчивата конкурентоспособност: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.
(4) Становище на ЕИСК от 18 октомври 2017 г. относно „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44).
(5) Резолюция на Европейския парламент от 25 октомври 2018 г. относно Нарастването на неофашисткото насилие в Европа.
(6) Становище на ЕИСК от 7 декември 2017 г. относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР)“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27).
(7) Становище на ЕИСК от 21 септември 2016 г. относно „Устойчиво развитие: картографиране на вътрешните и външните политики на ЕС“ (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 41.)
(8) Становище на ЕИСК от 14 ноември 2012 г. относно „Принципи, процедури и действия за прилагане на член 11, параграф 1 и параграф 2 от Договора от Лисабон“ (ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 8).
(9) Становище на ЕИСК от 13 юли 2016 г. относно „Европейската гражданска инициатива (преглед)“ (ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 35).
(10) Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно европейски работен план за младежта за периода 2016 – 2018 г,
Стратегия за детско участие Eurochild от 5 април 2017 г.,
Програмата на ООН за младежта – Младежкото участие в развитието – обобщени насоки за партньорите за развитие.
(11) Становище на ЕИСК от 18 октомври 2018 г. относно „Съобщение на Комисията — Ангажиране, свързване и овластяване на младите хора: нова стратегия на ЕС за младежта“ (ОВ C 62, 15.2.2019, стр. 142).
(12) Становище на ЕИСК от 17 септември 2015 г. относно „Подобряване на Договора от Лисабон“ (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 183).
(13) Резолюция на ЕИСК от 5 юли 2017 г. относно „Бялата книга на Комисията за бъдещето на Европа и извън нея“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 11).
(14) Световна комисия на МОТ относно бъдещето на труда – Work for a brighter future („Работа за по-светло бъдеще“) от 22 януари 2019 г.
(15) Становище на ЕИСК от 20 февруари 2019 г. относно съобщението на Комисията „Годишен обзор на растежа за 2019 г. – За по-силна Европа в условията на глобална несигурност“ (ОВ С 190, 5.6.2019 г., стр. 24).
(16) Документ за размисъл на Европейската комисия — „Към устойчива Европа до 2030 г.“ от 30 януари 2019 г.
(17) The Global Risk Report 2019 („Доклад относно глобалните рискове за 2019 г.“) за световния икономически форум – резюме.
(18) Становище на ЕИСК от 25 януари 2017 г. относно „Европейски стълб на социалните права“ (ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10).
(19) ОИСР – Доклад относно The economic consequences of Climate Change („Икономическите последици от изменението на климата“) от 2 септември 2016 г.
(20) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата“ ( ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 8 ).
(21) Становище на ЕИСК от 2 юли 2015 г. относно Парижкият протокол – план за справяне с глобалното изменение на климата след 2020 г. (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 74).
(22) Становище на ЕИСК от 6 декември 2017 г. относно Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18)..
(23) Становище на ЕИСК от 27 април 2016 г. относно „Пакет за кръговата икономика“ (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98).
(24) Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens (Манифест за устойчива Европа в полза на своите граждани) от 28 септември 2018 г.
(25) Съобщение на Комисията от 14 октомври 2015 г. относно Търговията — за всички.
(26) Становище на ЕИСК от 23 януари 2019 г. относно Ролята на вътрешните консултативни групи в мониторинга на прилагането на споразуменията за свободна търговия (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 28).
(27) Становище на ЕИСК от 23 януари 2019 г. относно Реформа на СТО с цел адаптиране към промените в световната търговия (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15).
(28) Тези услуги, които Комисията описва като „основни услуги“ и чийто изчерпателен списък не е включен в 20-ия принцип, попадат в обхвата на „услугите от общ интерес“, които са сред задълженията на обществените услуги. Понятието „основни услуги“ не съществува в правото на ЕС, което се занимава само с обществени услуги (транспорт) и услуги от общ интерес (икономически и неикономически).
(29) Понастоящем ЕИСК изготвя становище по собствена инициатива „За по-добро прилагане на европейския стълб на социалните права, насърчаване на основни услуги“ в рамките на приноса на ЕИСК за срещата на високо равнище в Сибиу и след това.
(30) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+)“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165).
(31) Становище на ЕИСК от 20 септември 2017 г. относно „Система на данъчно облагане, благоприятстваща справедлива конкуренция и икономически растеж“ (ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 18).
(32) Вж. бележка под линия 31.
(33) Становище на ЕИСК от 20 септември 2017 г. относно „Обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък“ (ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 58).
(34) Становище на ЕИСК от 12 юли 2018 г. относно „Данъчно облагане на печалбите на мултинационалните дружества в цифровата икономика“ (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73).
(35) Вж. бележка под линия 22.
(36) Становище на ЕИСК от 7 декември 2017 г. относно „Предимствата на подхода на воденото от общностите местно развитие за интегрираното местно развитие и развитието на селските райони“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 36).
(37) Становище на ЕИСК от 12 декември 2018 г. относно „Цената на „отказа от имиграция“ и „отказа от интеграция“ (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 1).
(38) Окончателен доклад и препоръки на Групата на високо равнище за собствените ресурси, декември 2016 г.
(39) Становище на ЕИСК от 19 септември 2018 г. относно многогодишната финансова рамка за периода 2021 – 2027 г. (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106).
ПРИЛОЖЕНИЕ
Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискването (член 59, параграф 4 от Правилника за дейността):
1) Параграф 1.5
Изменя се, както следва:
Устойчив растеж означава, че растежът следва да се основава не само на количеството, но и – всъщност дори в по-голяма степен – на качеството, което означава i) да не се експлоатира околната среда или трудът, ii) справедливи условия на живот, iii) икономически растеж, който се измерва не само с годишния поток, но и с наличността на благосъстояние и неговото разпределение, iv) задоволяване на потребностите на всички в рамките на възможностите на планетата, v) развиване на икономики, които ни позволяват да просперираме, независимо от това дали отбелязват растеж или не, и vi) затворен поток на доходи между домакинствата, предприятията, банките, правителството и търговията, функциониращ по социален и екологичен начин. Енергията, материалите, природата, човешкото общество, властта и богатството, които общо притежаваме – всички те липсват в сегашния модел. Неплатеният труд на лицата, полагащи грижи – основно жени – се игнорира, въпреки че икономиката не може да функционира без тях. Понятието за устойчив растеж се отнася до растежа, който признава не само икономически, но и социални и екологични съображения. През последните години бяха представени различни видове икономически модели, например „икономиката на поничката“, който има за цел да отговори на основните потребности на всички (въз основа на 12 „социални основи“) в рамките на средствата на планетата (определени от 9 „планетарни граници“). Съответно бяха направени предложения за измерване на растежа чрез показатели „отвъд БВП“.
Изложение на мотивите
Целта е да се изясни фактът, че заличеният текст не е общоприето определение за устойчив растеж, а се отнася до икономическия модел, представен от Kate Raworth, посочен в бележката под линия. Всъщност в текста не се описва основната идея на този модел „на поничката“, а са комбинирани и свързаните с него предпоставки, характеристики, последици и измервателни аспекти.
Резултат от гласуването:
Гласове „за“ |
: |
75 |
Гласове „против“ |
: |
132 |
Гласове „въздържал се“ |
: |
11 |
2) Параграф 1.6
Изменя се, както следва:
Концепцията за Междувременно устойчивата конкурентоспособност е междувременно се отнася до модел, който уравновесява икономическия просперитет, въпросите в областта на околната среда и социалното приобщаване. В този контекст Това е отразено напр. в коригирания в съответствие с устойчивостта индекс за глобална конкурентоспособност на Световния икономически форум трябва да бъдат взети предвид две нови измерения – екологичното и социалното.
Изложение на мотивите
Коригираният в съответствие с устойчивостта индекс за глобална конкурентоспособност специално взема предвид екологичните и социалните измерения.
Резултат от гласуването:
Гласове „за“ |
: |
64 |
Гласове „против“ |
: |
147 |
Гласове „въздържал се“ |
: |
13 |
3) Каре 1 (след параграф 1.14), второ тире
Изменя се, както следва:
Конкурентоспособността и устойчивостта не си противодействат, докато социалните и екологичните аспекти са неразделна част от определянето на стойността на продуктите и услугите на пазаритеопределението за конкурентоспособност. Конкурентоспособността не трябва да се определя единствено от количество и ценообразуване, а за предпочитане и от вземането предвид на европейските ценности, качество и устойчивост.
Изложение на мотивите
Конкурентоспособността на пазарите не се определя от определения.
Резултат от гласуването:
Гласове „за“ |
: |
66 |
Гласове „против“ |
: |
148 |
Гласове „въздържал се“ |
: |
9 |
4) Каре 1 (след параграф 1.14), пето тире
Изменя се, както следва:
Европейските дружества, работници, потребители и цялото гражданско общество трябва да изпълняват своята роля и своите отговорности и да действат като лидери пред останалия свят по отношение на устойчивостта.ако конкурентоспособността и икономическата устойчивост на нашата европейска система са преформулирани по отношение на границите на нашата планета.
Изложение на мотивите
Всички участници от гражданското общество трябва да изпълняват своите роли и отговорности. Това е вярно независимо от определенията.
Резултат от гласуването:
Гласове „за“ |
: |
56 |
Гласове „против“ |
: |
138 |
Гласове „въздържал се“ |
: |
9 |