ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
Брюксел, 16.1.2020
COM(2019) 557 final/2
CORRIGENDUM
This document corrects document COM/2019/557 final of 31.10.2019.
Concerns all language versions.
Corrections to the following clerical mistakes have been made:
- Correction of the title of Directive 2003/87/EC on p. 6, footnote 3;
- Addition of Spain to the list of Member States which have EU ETS installations emitting PFCs and N2O on p. 8;
- Addition of reference to the OJ publication of Directive 2014/65/EU on p. 10, footnote 14;
- Correction of the inconsistent and incorrect use of decimal commas and points in Tables 4 and 7;
- Correction of the number of total cancelled auctions on p. 21;
- Correction of the publication date of Regulation (EU) No 600/2014 on p. 34, footnote 61;
- Correction of the title of DG Climate Action in Figures 2, 3, 4, and 5, in Tables 6 and 8, as well as in Tables 1.1., 1.2 and 1.3 of Annex 1, and Table 4.1. of Annex 4.
The text shall read as follows:
ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА
Доклад за функционирането на европейския пазар на въглеродни емисии
Съдържание
Списък на акронимите и съкращенията
РЕЗЮМЕ
1. ВЪВЕДЕНИЕ
2.1 Обхванати дейности, инсталации и оператори на въздухоплавателни средства
2.2 Регистър на ЕС и Дневник на ЕС за трансакциите (EUTL)
3. ФУНКЦИОНИРАНЕ НА ПАЗАРА НА ВЪГЛЕРОДНИ ЕМИСИИ ПРЕЗ 2018 Г.
3.1. Предлагане: квоти, пуснати в обръщение
3.1.1. Лимит
3.1.2. Издадени квоти
3.1.2.1. Безплатно разпределяне на квоти
3.1.2.2. Програмата NER 300 и Фондът за иновации
3.1.2.3. Компенсиране на непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии
3.1.2.4. Тръжна продажба на квоти
3.1.2.5. Дерогация от задължението за тръжна продажба на всички квоти за сектора за производство на електрическа и топлинна енергия
3.1.3. Международни кредити
3.2. Търсене: извадени от обръщение квоти
3.3. Постигане на баланс между предлагането и търсенето
4. ВЪЗДУХОПЛАВАНЕ
5. НАДЗОР НА ПАЗАРА
5.1. Правно естество и данъчно третиране на квотите за емисии
6. МОНИТОРИНГ, ДОКЛАДВАНЕ И ПРОВЕРКА НА ЕМИСИИТЕ
7. ПРЕГЛЕД НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ МЕРКИ
8. СЪОТВЕТСТВИЕ И ПРИЛАГАНЕ
9. ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПЕРСПЕКТИВИ
ПРИЛОЖЕНИE
Списък на акронимите и съкращенията
РАП
Регламент относно акредитацията и проверката
КО
Компетентен орган
ССS
Улавяне и съхранение на въглероден диоксид
CCU
Улавяне и използване на въглероден диоксид
МЧР
Механизъм за чисто развитие
СЕРЕ
Сертифицирани единици редуцирани емисии
СОRSIA
Схема за компенсиране и намаляване на емисиите на въглероден диоксид в международното въздухоплаване
МКК
Междуотраслов корекционен коефициент
EA
Европейска организация за акредитация
ЕИП
Европейско икономическо пространство
ЕАОС
Европейска агенция за околната среда
ЕЕХ
Европейска енергийна борса
ЕИБ
Европейска инвестиционна банка
ЕРЕ
Единици редуцирани емисии
ESMA
Европейски орган за ценни книжа и пазари
СТЕ на ЕС
Система на Европейския съюз за търговия с емисии
ЕUTL
Дневник на ЕС за транзакциите
ПГ
Парников газ
ИКАО
Международна организация за гражданско въздухоплаване
ICE
ICE Futures Europe (Междуконтинентална борса)
InnovFin EDP Енергийни демонстрационни проекти InnovFin
JI
Съвместно изпълнение
РПЗ
Регламент относно пазарната злоупотреба
ДПФИ II
Директива за пазарите на финансови инструменти
РПФИ
Регламент за пазарите на финансови инструменти
РМД
Регламент относно мониторинга и докладването
МДВА
Мониторинг, докладване, проверка и акредитация
МSR
Резерв за стабилност на пазара
НОА
Национален орган по акредитация
NER
Резерв за нови участници
OTC
Извънборсови сделки
PFC
Перфлуоровъглероди
ВЕИ
Възобновяеми енергийни източници
SARP
Стандарти и препоръчителни практики по Схемата за компенсиране и намаляване на въглеродните емисии в международното въздухоплаване (CORSIA)
ОБКО
Общ брой квоти в обръщение
РЕЗЮМЕ
През 2018 г. емисиите от инсталации, обхванати от Системата на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ на ЕС), са намалели с 4,1 % в сравнение с 2017 г. Намалението се дължи главно на производството на електрическа и топлинна енергия, докато емисиите от промишлеността са отбелязали съвсем леко намаление (вж. таблица 7 в раздел 3.2). Верифицираните емисии от въздухоплаването продължават да нарастват, като отбелязват увеличение от 3,9 % в сравнение с 2017 г. (вж. таблица 8 в раздел 4).
След приемането на преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС, вниманието е пренасочено към прилагането на новите разпоредби преди началото на фаза 4. Работата по изпълнението е в разгара си, като през последната година беше прието ново законодателство за прилагане относно списъка във връзка с изместването на въглеродни емисии, правилата за безплатно разпределяне на квоти, Фонда за иновации, тръжната продажба, мониторинга, докладването, верификацията и акредитацията (МДВА), както и относно Регистъра на ЕС (вж. глави 2.2, 3.1.2 и 6.1).
Показателят за излишък на резерва за стабилност на пазара бе публикуван за трети път, като размерът му възлизаше на 1 654 909 824 квоти. Публикуването му ще продължи да води до прехвърлянето на квоти в резерва, което ще намали обема на тръжно търгуваните количества с почти 40 % или близо 397 милиона квоти през 2019 г. (вж. глава 3.3).
През 2018 г. сигнал за повишаването на цените на въглеродните емисии на европейския пазар на въглеродни емисии доведе до рекордно високи приходи от около 14 милиарда евро от тръжната продажба на квоти на държавите членки. Държавите членки са изразходвали или са планирали да изразходват през годината близо 70 % от тези приходи за определени цели, свързани с климата и енергетиката (вж. глава 3.1.2.4)
1. ВЪВЕДЕНИЕ
От 2005 г. насам системата за търговия с емисии на ЕС (СТЕ на ЕС) е в основата на стратегията на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове (ПГ) от промишлеността и производството на електрическа и топлинна енергия. Тя има съществен принос за постигането на общата цел на ЕС за намаляване на емисиите на ПГ с 20 % спрямо равнищата от 1990 г. до 2020 г. Макар че ЕС е на път да надхвърли този целеви показател, намаляването на емисиите на парникови газове с най-малко 40 % (като част от настоящата рамка на ЕС за политиките в областта на климата и енергетиката за периода до 2030 г.) и най-малко 50 %, като се предвижда и достигане по отговорен начин на 55 % (с оглед на политическите насоки за идващата Комисия) налага да се осигури постоянен напредък.
След влизането в сила през април 2018 г. на преразглеждането на СТЕ на ЕС за фаза 4, приемането на законодателството за прилагане за четвъртия период на търгуване напредва с бързи темпове. През последната година беше прието законодателство за прилагане относно новия списък за изместване на въглеродни емисии и правилата за безплатно разпределяне на квоти, а правната рамка за системата на Регистъра на ЕС беше преразгледана, за да бъде съобразена с необходимите корекции за фаза 4. Освен това бяха установени правилата за привеждане в действие на Фонда за иновации — основния инструмент на СТЕ за финансиране на иновативни нисковъглеродни технологии и технологии за революционни иновации през фаза 4. В същото време Регламентът за тръжната продажба беше преразгледан, за да се предостави възможност за разпределяне чрез търг на първите 50 милиона квоти за Фонда за иновации през 2020 г. През август 2019 г. Комисията прие втори преразгледан текст за създаване на институционалната рамка за разпределянето чрез търг на квоти за Фонда за иновации и Фонда за модернизация през фаза 4. И на последно място, но не и по важност, рамката за мониторинг, докладване, проверка и акредитация (МДПА) на СТЕ на ЕС беше актуализирана с цел подобряване и изясняване на съществуващите правила въз основа на опита от прилагането им през фаза 3. Комисията бързо финализира останалите разпоредби за прилагане, с цел да бъдат приети преди януари 2021 г., когато ще започне новият период на търгуване.
Законодателните промени, договорени през последните години за справяне с излишъка от квоти на пазара на въглеродни емисии, вече започват да дават резултати. След публикуването на последния доклад относно пазара на въглеродни емисии, показателят за излишък на резерва за стабилност на пазара бе публикуван за трети път. Въз основа на показателя и преразгледаното законодателство относно СТЕ на ЕС обемът на тръжно търгуваните количества през 2019 г. ще бъде намален с почти 400 милиона квоти, което съответства на 24 % от излишъка.
Изминалата година бе белязана и от увеличено доверие на участниците на пазара, което намери израз в сигнал за повишаване на цените на въглеродните емисии. Ръстът в цената на квотите за емисии доведе до значително увеличение на общите приходи от тръжна продажба на държавите членки — през 2018 г. генерираните общи приходи достигнаха 14 милиарда евро, надхвърляйки повече от два пъти приходите, генерирани през 2017 г. Въз основа на данните, подадени от държавите членки, през 2018 г. близо 70 % от тези приходи са били изразходени (или е било планирано да се изразходват) за определени цели, свързани с климата и енергетиката.
Настоящият доклад за функционирането на европейския пазар на въглеродни емисии е представен в съответствие с изискванията на член 10, параграф 5 и член 21, параграф 2 от Директива 2003/87/ЕО (Директива за СТЕ на ЕС). Както е предвидено в директивата, целта на доклада е да предоставя ежегодно актуална картина на развитието на европейския пазар на въглеродни емисии.
Докладът обхваща 2018 г., но в него са представени и инициативи, предложени или договорени през първото полугодие на 2019 г.
Освен ако не е посочено друго, в настоящия доклад са използвани публично достъпни данни и данни, с които Комисията е разполагала към края на месец юни 2019 г.
. Обща и описателна информация относно СТЕ на ЕС е включена в текстови карета, разпръснати в целия текст на доклада.
2. ИНФРАСТРУКТУРА НА СТЕ НА ЕС
2.1 Обхванати дейности, инсталации и оператори на въздухоплавателни средства
СТЕ на ЕС работи във всичките 31 държави от Европейското икономическо пространство (ЕИП). Системата ограничава емисии от почти 11 000 електроцентрали и производствени инсталации, както и повече от 500 оператори на въздухоплавателни средства, които изпълняват полети между летищата на ЕИП. Тя обхваща около 39 % от емисиите на ПГ в ЕС.
През фаза 3 (2013—2020 г.)* секторите със стационарни инсталации, регулирани от СТЕ на ЕС, са енергоемките промишлени отрасли, включително електроцентрали и други горивни инсталации с номинална входяща топлинна мощност > 20 MW (с изключение на инсталациите за изгаряне на опасни или битови отпадъци), нефтените рафинерии, коксовите пещи, производството на чугун и стомана, цимент и клинкер, стъкло, вар, тухли, керамични продукти, целулоза, хартия и картон, алуминий, нефтохимически продукти, амоняк, азотна и адипинова киселина, глиоксал и глиоксилова киселина, улавянето на CO2, преносът по тръбопроводи и съхранението на CO2 в геоложки формации.
В областта на въздухоплаването обхватът на СТЕ на ЕС беше ограничен до полети в ЕИП през периода 2013—2016 г. в очакване на приемането на глобален подход от Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО). За да се подкрепи разработването на Схемата за компенсиране и намаляване на въглеродните емисии в международното въздухоплаване (CORSIA), през 2017 г. ограничението за полети в рамките на ЕИП беше удължено до 2023 г. (вж. глава 4).
СТЕ на ЕС обхваща емисиите на въглероден диоксид (CO2), но също така и емисиите на двуазотен оксид (N2O) от всички производства на азотна, адипинова и глиоксилова киселина и на глиоксал, и емисиите на перфлуоровъглероди (PFC) от производството на алуминий. Въпреки че участието в СТЕ на ЕС е задължително, в някои сектори са включени само инсталации над определен размер. Освен това участващите държави могат да изключват малки инсталации (изпускащи по-малко от 25 000 тона еквивалент на въглеродния диоксид) от обхвата на системата, ако са въведени алтернативни и еквивалентни мерки. През фаза 4 предприятия с много малко емисии (с докладвани емисии, които не надвишават 2 500 тона еквивалент на въглеродния диоксид през последните три години) могат да бъдат изключени от СТЕ на ЕС при наличието на опростени условия за мониторинг за оценка на количеството на техните емисии. Участващите държави могат също така да добавят повече сектори и ПГ в СТЕ на ЕС – т.нар. сектори/ПГ „по избор“.
* Информация относно фази 1 и 2 на СТЕ на ЕС може да се намери на следния адрес: https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/pre2013_bg
Съгласно докладите по член 21, представени от участващите държави през 2019 г., през 2018 г. е имало общо 10 744 разрешени инсталации.
Както и през предходните години, горивата, изгорени в рамките на СТЕ на ЕС през 2018 г., продължават да са предимно изкопаеми. Все пак 29 държави съобщиха и за използване на биомаса в 2 181 инсталации (20,3 % от всички инсталации). Две държави (Лихтенщайн и Малта) не съобщиха за използване на биомаса. Общите емисии от биомаса през 2018 г. са възлизали на около 151 милиона тона CO2 (9 % от докладваните емисии по СТЕ), което е слабо увеличение от 145 милиона тона CO2 през 2017 г. (8 % от докладваните емисии по СТЕ). От тях 99,2 % са били с нулева ставка. За 2018 г. нито една държава не е докладвала за използването на биогорива от оператори на въздухоплавателни средства, докато за 2017 г. само Швеция е докладвала за такова използване от два оператора на въздухоплавателни средства.
В рамките на категориите инсталации, определени въз основа на годишните емисии
, данните за 2018 г. показват че, както и през предходните години, 72 % от инсталациите са в категория А, 21 % — в категория Б и 7 % — в категория В. 6 113 инсталации са били докладвани като „инсталации с малки емисии“ (57 % от общия брой).
Що се отнася до дейностите по СТЕ на ЕС, включени допълнително в списъка на емисиите на парникови газове, различни от CO2, издаването на разрешителни за първичен алуминий и перфлуоровъглероди (PFC) е докладвано в 13 държави (Германия, Гърция, Исландия, Испания, Италия, Нидерландия, Норвегия, Обединеното кралство, Румъния, Словакия, Словения, Франция и Швеция), а за производство на азотна киселина и N2O — в 21 държави (всички без Дания, Естония, Ирландия, Исландия, Кипър, Латвия, Лихтенщайн, Люксембург, Малта и Словения). Другите сектори с емисии на N2O — производство на адипинова киселина и производство на глиоксал и глиоксилова киселина — са докладвани съответно в три (Германия, Италия, Франция) и две (Германия, Франция) държави. Само Австрия и Норвегия са докладвали дейности за улавяне и съхранение на CO2.
Както за предходната година, седем държави (Исландия, Испания, Италия, Обединеното кралство, Словения, Франция и Хърватия) са използвали възможността да изключат от СТЕ на ЕС предприятията с малки емисии в съответствие с член 27 от Директивата за СТЕ на ЕС. Емисиите, изключени за 2018 г., са възлизали на 2,92 милиона тона CO2 (около 0,17 % от общите верифицирани емисии, в сравнение с 0,16 % за предходната година).
Съгласно докладите по член 21, подадени през 2019 г., досега осем държави (Белгия, Дания, Литва, Лихтенщайн, Нидерландия, Унгария, Франция и Хърватия) са се възползвали от разпоредбата, предвидена в член 13 от Регламента относно мониторинга и докладването (РМД), за да разрешат използването на опростени планове за мониторинг в случаите с нисък риск за стационарни инсталации. В случая с оператори на въздухоплавателни средства с малки емисии три държави са докладвали за използване на тази разпоредба през 2018 г. (Белгия, Исландия и Полша).
През 2018 г. за 655 оператори на въздухоплавателни средства е докладвано, че имат план за мониторинг (в сравнение с 541 през 2017 г. и 503 през 2016 г.). 50 % (328) от докладваните оператори са търговски, докато останалите 50 % (327) са нетърговски. Общо 287 (почти 44 %) са квалифицирани като предприятия с малки емисии (в сравнение с 280 (52 %) през 2017 г. и 249 (50 %) през 2016 г.).
2.2 Регистър на ЕС и Дневник на ЕС за трансакциите (EUTL)
Регистърът на ЕС и Дневникът на ЕС за транзакциите (EUTL) проследяват собствеността на квотите за общи и авиационни емисии, като записват количествата по партидите и трансакциите между партидите. Работата и поддръжката им се осъществяват от Комисията, като в същото време националните администратори на регистри в участващите държави продължават да са лица за контакт за представителите на партидите (дружества или физически лица). В Регистъра на ЕС се водят партидите за стационарните инсталации и операторите на въздухоплавателни средства, а ЕUTL автоматично проверява, записва и разрешава всички трансакции между партидите, което гарантира съответствие на всички прехвърляния с правилата на СТЕ на ЕС.
Данните, записани в Регистъра на ЕС и EUTL, са важен източник на информация за различните видове докладване по СТЕ, като например изчисляването на показателя за излишък на резерва за стабилност на пазара (вж. глава 3.3) и докладването, извършвано от Европейската агенция за околната среда (ЕАОС). EUTL също така осигурява прозрачност по отношение на СТЕ на ЕС, като публикува* информация относно съответствието на стационарните инсталации и операторите на въздухоплавателни средства с разпоредбите на СТЕ.
* Информацията, публикувана от EUTL, може да бъде намерена на адрес: https://ec.europa.eu/clima/ets/
През 2018 г. Регистърът на ЕС и EUTL са били напълно действащи денонощно, седем дни в седмицата, в продължение на 365 дни, като е имало само незначителни прекъсвания поради извършването на технически актуализации, възлизащи на общо около 26 часа.
От 1 януари 2019 г. Комисията преустанови
по отношение на Обединеното кралство всички обработвания, свързани с безплатното разпределяне, тръжната продажба и обмена на международни кредити, в съответствие със защитните мерки
за запазване на целостта на СТЕ на ЕС в областта на околната среда в случаите, когато правото на ЕС престава да се прилага за държава членка, която се отделя от ЕС.
През март 2019 г. беше приет Делегиран регламент (ЕС) 2019/1122 на Комисията, в който бяха определени правилата за функционирането на Регистъра на ЕС през следващия период на търгуване на СТЕ на ЕС (2021—2030 г.). Регламентът дава възможност на Регистъра на ЕС да отговори на изискванията за фаза 4, определени с преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС, например чрез коригиране на функционалните възможности по такъв начин, че квотите да бъдат с безсрочна валидност и да могат да се използват само за обхващане на емисиите, считано от първата година на десетгодишния период, през който са издадени, и за да се гарантира, че считано от 2021 г. за обхващането на емисии не могат да се използват международни кредити. Освен това с новия регламент се адаптират правилата относно Регистъра на Съюза, за да бъдат приведени в съответствие с изискванията на законодателството в областта на финансовите пазари, като се класифицират като „финансови инструменти“ по смисъла на Директива 2014/65/ЕС от 3 януари 2018 г., както и в съответствие с изискванията на преразгледаните правила за защита на данните.
3. ФУНКЦИОНИРАНЕ НА ПАЗАРА НА ВЪГЛЕРОДНИ ЕМИСИИ ПРЕЗ 2018 Г.
В настоящата глава се предоставя информация за аспекти, свързани с предлагането и търсенето на квоти в СТЕ на ЕС. В раздела за предлагането е включена информация по въпросите за лимита, безплатното разпределяне на квоти, програмата NER 300 (включително подготовката за предстоящия Фонд за иновации), тръжната продажба на квоти, дерогацията от задължението за тръжна продажба на всички квоти за сектора за производство на електрическа и топлинна енергия (член 10в), използването на международни кредити, и се съдържа глава относно схемите за компенсиране на непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии.
В раздела за търсенето е предоставена информация за броя на проверените емисии и за балансирането на предлагането и търсенето на квоти на пазара на въглеродни емисии посредством резерва за стабилност на пазара (МSR).
3.1. Предлагане: квоти, пуснати в обръщение
3.1.1. Лимит
Лимитът е абсолютното количество парникови газове, което може да бъде отделено от обхванатите субекти, така че да се осигури изпълнение на целта за намаляване на емисиите; той съответства на броя на квотите, пускани в обращение през даден период на търгуване. Във фаза 3 се прилага общ лимит за ЕС, който заменя предишната система на национални лимити.
Лимитът от 2013 г. за емисиите от стационарни инсталации бе определен на 2 084 301 856 квоти. Този лимит намалява всяка година с линеен коефициент на намаление, равен на 1,74 % от средното общо количество годишно издадени квоти през периода 2008—2012 г., което гарантира, че броят на квотите, които могат да бъдат използвани от стационарните инсталации, ще бъде с 21 % по-малък през 2020 г., отколкото през 2005 г.
Лимитът за сектора на въздухоплаването бе определен първоначално на 210 349 264 годишни квоти за авиационни емисии, което е с 5 % по-малко от средния годишен брой на авиационните емисии през периода 2004—2006 г. Той бе повишен със 116 524 квоти за авиационни емисии на 1 януари 2014 г., за да се даде възможност на Хърватия да се присъедини към СТЕ на ЕС. Този лимит трябваше да отрази законодателството от 2008 г.*, в което се определя, че всички полети от, до и в рамките на ЕИП следва да бъдат включени в СТЕ на ЕС. Обхватът на СТЕ на ЕС бе обаче временно ограничен до полети в рамките на ЕИП през периода 2013—2016 г. в подкрепа на разработването на глобална мярка от ИКАО, която да стабилизира емисиите от международното въздухоплаване на равнищата от 2020 г. Поради това броят на авиационните квоти, пуснати в обръщение през периода 2013—2014 г., беше значително по-нисък от първоначалния лимит. За да се подкрепи разработването на глобалната мярка от ИКАО, през 2017 г. ограничението за полети в рамките на ЕИП беше удължено до 2023 г. (вж. глава 4).
* Директива 2008/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел включване на авиационните дейности в схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността.
В таблица 1 са дадени числените данни за лимита за стационарните инсталации и броят на квотите за авиационни емисии, пускани ежегодно в обръщение за всяка година през фаза 3 на СТЕ на ЕС.
Таблица 1: Лимити по СТЕ на ЕС през периода 2013—2020 г.
Година
|
Годишен лимит (инсталации)
|
Годишни квоти за авиационни емисии, пуснати в обръщение
|
2013
|
2 084 301 856
|
32 455 296
|
2014 г.
|
2 046 037 610
|
41 866 834
|
2015 г.
|
2 007 773 364
|
50 669 024
|
2016 г.
|
1 969 509 118
|
38 879 316
|
2017 г.
|
1 931 244 873
|
38 711 651
|
2018 г.
|
1 892 980 627
|
38 909 625
|
2019 г.
|
1 854 716 381
|
35 172 897
|
2020 г.
|
1 816 452 135
|
|
3.1.2. Издадени квоти
3.1.2.1. Безплатно разпределяне на квоти
Въпреки че във фаза 3 по СТЕ на ЕС тръжната продажба е основният метод за разпределяне на квоти, значително количество квоти се разпределят безплатно. Прилагат се следните принципи:
Безплатните квоти се предоставят на промишлени инсталации с цел справяне с риска от изместване на въглеродни емисии (ситуация, в която предприятия прехвърлят производството си към трети държави с не толкова стриктни ограничения относно емисиите на парникови газове, което може да доведе до увеличаване на общото им количество емисии). Секторите и подсекторите, за които се смята, че са изложени на значителен риск от изместване на въглеродни емисии, са включени в списък за изместване на въглеродни емисии*. Въпреки че първоначално списъкът обхващаше периода 2015—2019 г., преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС удължи действието му до 31 декември 2020 г.
* Настоящият списък за изместване на въглеродни емисии може да бъде намерен тук: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/ALL/?uri=CELEX%3A32014D0746
·производството на електроенергия не получава безплатни квоти;
·безплатни квоти за преработващата промишленост се разпределят в съответствие с правила, хармонизирани за целия ЕС;
·безплатното разпределение се основава на показатели за ефективност, така че да се засилят стимулите за намаляване на емисиите на парникови газове и иновациите и да се възнаградят най-ефективните инсталации;
·установен е обхващащ целия ЕС резерв за нови участници (NER) за нови промишлени инсталации и инсталации със значително увеличен капацитет, който се равнява на 5 % от сумарното количество квоти за фаза 3.
В хода на фаза 3 около 43 % от общото количество налични квоти ще бъдат разпределени безплатно, докато делът на квотите, предвидени за тръжна продажба от държавите членки, възлиза на 57 %.
В първоначалния резерв за нови участници, след изваждането на 300 милиона квоти за програмата NER 300, е имало 480,2 милиона квоти. До юни 2019 г. 167,9 милиона квоти са били резервирани за 937 инсталации за целия период на фаза 3. Оставащият резерв за нови участници възлиза на 312,3 милиона квоти. Очаква се значителен брой от тези квоти да остане неразпределен. В края на фаза 3 те ще бъдат прехвърлени в резерва за стабилност на пазара (MSR), като 200 милиона от тях ще бъдат използвани за създаването на резерв за нови участници за фаза 4.
До края на месец юни 2019 г. безплатното разпределяне на квоти бе намалено с около 457 милиона квоти поради затваряне на инсталации или съответно намаление на производството или на производствения капацитет в сравнение с първоначалните стойности, използвани при изчислението на предоставените квоти за фаза 3.
Таблица 2: Брой квоти (в милиони), които са разпределени безплатно на промишлени предприятия през периода 2013—2019 г.
|
2013
|
2014 г.
|
2015 г.
|
2016 г.
|
2017 г.
|
2018 г.
|
2019 г.
|
Безплатни квоти
(ЕС-28 + държавите от ЕИП и ЕАСТ)
|
903,0
|
874,8
|
847,6
|
821,3
|
796,2
|
771,9
|
748,1
|
Квоти, разпределени от резерва за нови участници (за инвестиции на зелено и за увеличения на капацитета)
|
11,7
|
15,3
|
18,6
|
21,8
|
23,4
|
23,6
|
22,9
|
Безплатни квоти, останали неразпределени поради затваряне на инсталации или поради промени в производството или производствения капацитет
|
40,1
|
58,9
|
70,8
|
67,5
|
71,6
|
75,9
|
71,9
|
Тъй като търсенето на безплатни квоти е надхвърлило наличните количества, разпределението за всички инсталации в обхвата на СТЕ на ЕС беше намалено със същия процент чрез прилагането на „междуотраслов корекционен коефициент (CSCF)“. През 2017 г. първоначалните стойности на коефициента CSFC бяха преразгледани.
За да се избегне рискът от изместване на въглеродни емисии, безплатното предоставяне на квоти ще продължи и след 2020 г. въз основа на актуализирани стойности на показателите за ефективност, получени от 10 % от най-ефективните инсталации в ЕС. Степента на риска от изместване на емисиите за отраслите бе оценена въз основа на комбиниран показател, отразяващ интензивността на търговията на даден отрасъл с трети държави, умножена по интензивността на емисиите на този отрасъл. Въз основа на тази оценка през февруари 2019 г. Комисията прие списъка за изместване на въглеродни емисии за следващия период на търгуване, който ще бъде валиден през цялата фаза 4.
За да бъде отразен напредъкът на технологиите и иновациите, стойностите на показателите ще бъдат актуализирани два пъти във фаза 4 въз основа на реални данни. Инсталациите, които подават заявления за безплатно разпределяне на квоти през първия период на разпределяне (2021—2025 г.), трябваше да представят необходимите данни на компетентните органи до 30 май 2019 г. Тези данни ще се използват от Комисията за изчисляване на разпределението на квоти за всяка инсталация, както и за актуализиране на стойностите на показателите за периода 2021—2025 г. През декември 2018 г. бе приет делегираният акт за преразглеждане на правилата за безплатното разпределяне на квоти за периода 2021—2030 г.
, като същевременно започна работата по актуализиране на стойностите на показателите за периода 2021—2025 г. (вж. допълнение 7 към приложението).
През фаза 4 квотите за отделните инсталации ще бъдат коригирани своевременно, за да отразяват значителното увеличаване или намаляване на дейността. За да се предотвратят манипулирането и злоупотребите със системата за извършване на корекции на разпределяните квоти и да се избегне ненужната административна тежест, Комисията ще приеме акт за изпълнение за определяне на допълнителни мерки за извършване на корекции (вж. допълнение 7 към приложението).
3.1.2.2. Програмата NER 300 и Фондът за иновации
NER 300 е широкомащабна програма за финансиране на иновационни нисковъглеродни демонстрационни проекти в областта на енергетиката. Целта на програмата е в рамките на ЕС да се демонстрират начини за безопасно за околната среда улавяне и съхранение на СО2 (CCS), , както и иновативни технологии за възобновяеми енергийни източници (ВЕИ) в мащаб на стопанска реализация. NER 300 беше финансирана от осребряването на 300 милиона квоти за емисии от NER. Средствата бяха предоставени на проекти, избрани чрез два кръга от покани за представяне на предложения през декември 2012 г. и през юли 2014 г.
Фондът за иновации е един от двата механизма за финансиране на нисковъглеродни технологии, създадени с преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС за фаза 4. Той ще подпомага на конкурентна основа първоначалното развитие на пазара и демонстрацията в стопански условия на иновативни технологии и технологии за революционни иновации в сектори, обхванати от СТЕ на ЕС, включително иновативни технологии за възобновяеми енергийни източници, енергоемки отрасли, улавяне и използване на въглероден диоксид (CCU), както и за съхранение на енергия. Той ще се финансира от разпределянето чрез търг на най-малко 450 милиона квоти и от неизплатения бюджет по програма NER 300. В процес на подготовка е първата покана за представяне на предложения за 2020 г.
В резултат на двете покани за представяне на предложения по програма NER 300 финансиране получиха общо 38 проекта за ВЕИ и 1 проект за CCS в 20 държави — членки на ЕС, на обща стойност 2,1 милиарда евро. Седем от тях са влезли в експлоатация: проектите за енергия от биомаса — BEST в Италия и Verbiostraw в Германия, проектите за наземни вятърни инсталации Windpark Blaiken в Швеция и Windpark Handalm в Австрия, проектите за вятърни инсталации с морско разположение Veja Mate и Nordsee One в Германия, както и проектът за интелигентна енергийна мрежа Puglia Active Network в Италия.
До края на 2019 г. се очаква пет проекта от първата покана да бъдат приведени в изпълнение, същевременно напредва подготовката по 4 проекта от втората покана, така че да бъдат приведени в изпълнение до 30 юни 2021 г. С оглед на трудната икономическа и политическа обстановка след създаването на програмата NER 300, по 19 проекта не бе набрана достатъчна допълнителна финансова подкрепа и те бяха оттеглени, при което бяха освободени общо 1,358 милиарда евро. Четири други проекта са в различни етапи на подготовка.
Измененото Решение NER 300
даде възможност за повторно инвестиране на освободените средства от отменените проекти по първата покана (623 милиона евро до този момент) в съществуващите финансови инструменти — енергийните демонстрационни проекти InnovFin (EDP) и дълговия инструмент на Механизма за свързване на Европа, и двата управлявани от Европейската инвестиционна банка. Това ще даде възможност за извличане на максимални ползи от програмата NER 300 и привличане на допълнителни частни инвестиции в нисковъглеродни иновации.
До този момент са избрани 3 проекта, които да се възползват от неизразходваните средства по програма NER 300 в рамките на InnovFin EDP, като подкрепата възлиза на около 73 милиона евро (вж. допълнение 9 към приложението).
Освободените средства от отменените проекти по втората покана (735,5 милиона евро до момента) ще бъдат добавени към средствата на Фонда за иновации.
Таблица 3: Проекти по програма NER 300, получили финансиране по първата и втората покана за представяне на предложения
|
І покана за представяне на предложения
|
ІІ покана за представяне на предложения
|
Проекти в процес на подготовка
|
6
|
7
|
Проекти в процес на изпълнение
|
6
|
1
|
Оттеглени проекти
|
8
|
11
|
Общо
|
20
|
19
|
През фаза 4 общата стойност на ресурсите на разположение за демонстрация на иновативни технологии и технологии за революционни иновации в рамките на Фонда за иновации вероятно ще надхвърлят значително сумата от 2,1 милиарда евро за програма NER 300. През февруари 2019 г. бе приет Делегиран регламент относно функционирането на Фонда за иновации. Проекти във всички държави членки, включително малки проекти, ще могат да получават подпомагане от този фонд.
С цел повишаване на осведомеността относно Фонда за иновации, през 2019 г. и първото полугодие на 2020 г. Комисията участва активно в дейности за популяризиране сред промишлеността и държавите членки, за да бъдат обсъдени основните въпроси за всеки сектор, свързани с подбора и изпълнението на проекти. Първата покана за представяне на предложения в рамките на Фонда за иновации е планирана за 2020 г. и ще бъда последвана от редовни покани до 2030 г.
3.1.2.3. Компенсиране на непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии
В допълнение към безплатно разпределяне на квоти за покриване на преките разходи за ограничаване на въглеродните емисии, държавите — членки на ЕС, могат да предоставят държавна помощ за компенсиране на някои промишлени сектори с интензивно използване на електроенергия за непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии, т.е. разходи, произтичащи от увеличените цени на електроенергията, поради факта, че производителите на електроенергия прехвърлят разходите за покупка на квоти към потребителите.
За да се гарантира хармонизирано прилагане на компенсирането на непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии във всички държави членки и да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията на вътрешния пазар, Комисията прие Насоките за държавни помощи в контекста на СТЕ на ЕС*, които са валидни до края на 2020 г. В насоките се определят, наред с другото, допустимите сектори и максималните суми за компенсиране на непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии.
Преразгледаната Директива за СТЕ позволява на държавите членки да продължат да предоставят компенсации за непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии във фаза 4 и добавя по-голяма прозрачност и по-добри разпоредби за докладване. С оглед на това Комисията започна преразглеждане на Насоките за държавни помощи в контекста на СТЕ на ЕС за следващия период на търгуване (вж. допълнение 7 към приложението). Като част от този процес, въз основа на консултации със заинтересованите страни и държавите членки, проведени в началото на 2019 г., Комисията ще извърши преглед на списъка на допустимите сектори и на факторите, определящи максималните размери на помощта.
* Насоки относно определени мерки за държавна помощ в контекста на схемата за търговия с квоти за емисии на парников газ след 2012 година, ОВ C 158, 5.6.2012 г., стр. 4.
Към днешна дата Комисията е одобрила 13 схеми за компенсиране на непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии в 12 държави членки. През 2018 г. за първи път бяха изплатени компенсации по схемата на регион Валония и схемата на Люксембург. Испанското правителство уведоми Комисията за преразглеждане на своята схема с оглед увеличаване на нейния бюджет. През 2019 г. Полша уведоми Комисията за проект на мярка и получи одобрение за отпускане на държавна помощ за схема, по която през 2020 г. ще започне изплащане на подкрепа за непреки разходи, направени през 2019 г.
В Директивата за СТЕ на ЕС е определено, че в срок от три месеца след края на всяка година държавите членки, които са въвели схема за компенсиране на непреки разходи, правят публично достояние в лесно достъпен формат общия размер на компенсацията, както и разбивката по отраслите и подотраслите, в полза на които е предоставена.
Обобщение на данните, публикувани от държавите членки за компенсациите, изплатени през 2018 г., е представено в таблица 4.
Таблица 4: Компенсации за непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии, изплатени от държавите членки през 2018 г.
Държава членка
|
Продължителност на схемата
|
Компенсации, изплатени през 2018 г. за непреки разходи, направени през 2017 г. (в млн. евро)
|
Брой бенефициери (инсталации)
|
Приходи от тръжни продажби през 2017 г. (с изключение на квоти за авиационни емисии, в млн. евро)
|
Процент от приходите от тръжни продажби, изразходвани за компенсиране на непреки разходи
|
Обединеното кралство
|
2013—2020 г.
|
22,36
|
60
|
1607
|
3,7 %
|
Германия
|
2013—2020 г.
|
202
|
891
|
1 141,7
|
17,6 %
|
Белгия (Фландрия)
|
2013—2020 г.
|
31,7
|
106
|
143,5
|
27,3 %
|
Белгия (Валония)
|
2017—2020 г.
|
7,5
|
30
|
|
|
Нидерландия
|
2013—2020 г.
|
36,9
|
96
|
189
|
19,5 %
|
Гърция
|
2013—2020 г.
|
16,8
|
50
|
196,6
|
8,5 %
|
Литва
|
2014—2020 г.
|
0,24
|
1
|
31,4
|
0,8 %
|
Словакия
|
2014—2020 г.
|
10
|
7
|
87
|
11,4 %
|
Франция
|
2015—2020 г.
|
98,7
|
296
|
309,8
|
31,8 %
|
Финландия
|
2016—2020 г.
|
26,7
|
58
|
94,6
|
28,2 %
|
Испания
|
2013—2015 г.
|
6
|
151
|
488,8
|
1,2 %
|
Люксембург
|
2018—2020 г.
|
3,4
|
2
|
6,8
|
50 %
|
Общият размер на компенсацията за непреки разходи, изплатена от 11 държави членки през 2018 г., възлезе на около 462 милиона евро, т.е. близо 11 % от приходите от тръжни продажби на тези държави членки. Общо на държавите членки, в които са въведени схеми за компенсиране, се падат около 70 % от БВП на ЕС. Най-големите получатели на компенсации бяха химическият сектор, секторът за цветни метали и секторът на черната металургия.
Една от разпоредбите за прозрачност в преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС определя, че държавите членки, които изразходват повече от 25 % от своите приходи от тръжни продажби за компенсиране на непреки разходи през която и да е година, трябва да публикуват доклад, в който се посочват причините, поради които тази сума е надвишена. Въз основа на приходите о тръжна продажба за календарната 2017 г., през 2018 г. четири държави надхвърлиха прага от 25 %
.
3.1.2.4. Тръжна продажба на квоти
През фаза 3 тръжната продажба е основният начин за разпределяне на квоти. Първичните търгове се уреждат от Регламента за тръжната продажба*, който определя графика, управлението и други аспекти, свързани с провеждането на търговете, с цел да се гарантира открит, прозрачен, хармонизиран и недискриминационен процес.
* Регламент (ЕС) № 1031/2010 на Комисията от 12 ноември 2010 г. относно графика, управлението и други аспекти на търга на квоти за емисии на парникови газове съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността, ОВ L 302, 18.11.2010 г., стр. 1.
През 2018 г. Регламентът за тръжната продажба беше изменен, с цел European Energy Exchange („EEX“) отново да бъде избрана като алтернативната тръжна платформа на Германия и да се позволи осребряването на първата партида от 50 милиона квоти от резерва за стабилност на пазара за финансирането на Фонда за новации през 2020 г.
Допълнително изменение на Регламента за тръжната продажба беше прието от Комисията през август 2019 г. с цел да се създаде рамката за разпределяне на квоти чрез търгове и за управление на проекти в рамките на Фонда за иновации и Фонда за модернизация през фаза 4. Изменението отразява също така класифицирането на квотите по СТЕ на ЕС като финансови инструменти съгласно Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II).
В съответствие със защитните мерки, приети с цел да се запази целостта на СТЕ на ЕС в областта на околната среда (вж. глава 2.2), беше прието връщането на квоти, издадени от Обединеното кралство за 2018 г., но през 2019 г. не бяха продадени на търг квоти от името на Обединеното кралство.
Търговете през 2018 г. са провеждани посредством следните тръжни платформи:
·EEX, действаща като обща тръжна платформа за 25-те държави членки, които участват в процедура за съвместно възлагане, и Полша, която се възползва от възможността да не участва в процедурата за съвместно възлагане, но все още не е избрала отделна тръжна платформа. Считано от 5 септември 2016 г., EEX провежда търговете в качеството си на втората обща тръжна платформа, определена на 13 юли 2016 г.;
·EEX, действаща като алтернативна тръжна платформа за Германия;
·ICE, действаща като алтернативна тръжна платформа за Обединеното кралство.
Исландия, Лихтенщайн и Норвегия започнаха тръжна продажба на квоти през юни 2019 г., след като Споразумението за ЕИП беше изменено, за да им се даде възможност да участват в споразумението за съвместно възлагане за общата тръжна платформа. В споразумението с трите държави обемите на квотите, предназначени за тръжна продажба за периода 2013—2018 г., са разпределени за 2019 и 2020 година, за да се гарантира устойчиво и предвидимо предлагане на квоти на пазара и да се избегнат евентуални неблагоприятни въздействия върху пазара на въглеродни емисии поради това допълнително предлагане. По този начин преразгледаните тръжни календари за 2019 г. и 2020 г. включват част от обемите за предходни периоди, които са били изтеглени от търгове.
През 2018 г. EEX, действаща от името на 27-те държави членки, е продала на търгове 89 % от общото количество квоти, а ICE е продала 11 % от общото количество от името на Обединеното кралство. До 30 юни 2019 г. са проведени над 1 480 търга.
В таблица 5 е представен преглед на обемите на квотите, предназначени за тръжна продажба от EEX и ІСЕ, до 30 юни 2019 г., включително ранните търгове
на общите квоти.
Таблица 5: Общо количество квоти по фаза 3, продадени на търг през периода 2012—2019 г.
Година
|
Общи квоти
|
Квоти за авиационни емисии
|
2012 г.
|
89 701 500
|
2 500 000
|
2013 г.
|
808 146 500
|
0
|
2014 г.
|
528 399 500
|
9 278 000
|
2015 г.
|
632 725 500
|
16 390 500
|
2016 г.
|
715 289 500
|
5 997 500
|
2017 г.
|
951 195 500
|
4 730 500
|
2018 г.
|
915 750 000
|
5 601 500
|
2019 г. (до 30 юни 2019 г.)
|
292 975 500
|
2 032 500
|
Източник: ЕЕХ
Цифрите за 2019 г. отразяват ефекта от влизането в сила на резерва за стабилност на пазара през януари 2019 г., в резултат на което тръжното предлагане на квоти значително намаля през 2019 г. (вж. глава 3.3). Търговете обикновено са протичали гладко и тръжните клирингови цени са били общо взето близки до цените на вторичния пазар.
Между януари 2018 г. и юни 2019 г. бяха отменени пет търга поради това, че не бе достигната цената, предлагана от резерва, или това, че общият предлаган обем оставаше под обема, обявен за продажба. Заедно с тях, от над 1480 търга, проведени от края на 2012 г. насетне, са били отменени общо тринадесет търга. Преглед на тръжните клирингови цени за периода от 2013 г. до 30 юни 2019 г. е представен на фигура 1.
Фигура 1: Клирингови цени на общите квоти, продавани на търг от 2013 г. до 30 юни 2019 г.
Източник: ЕЕХ
___ Тръжна клирингова цена
Броят на участниците в търговете на общи квоти за периода от 2013 г. до 30 юни 2019 г. е представен в допълнение 2. Тръжните платформи публикуват своевременно подробни резултати от всеки търг в специално предназначени за целта уебсайтове. Допълнителна информация за изпълнението на търговете, включително относно участието, коефициентите на покритие и цените, може да бъде намерена в докладите на държавите членки, публикувани на уебсайта на Комисията
.
Общите приходи, генерирани от държавите членки от търговете, проведени от 2012 г. до 30 юни 2019 г., надхвърлиха 42 милиарда евро (вж. таблица 2.1 в допълнение 2). Само през 2018 г. получените общи приходи достигнаха 14 милиарда евро. В Директивата за СТЕ на ЕС е посочено, че поне 50 % от приходите от тръжните продажби на квоти за емисии, включително всички приходи, генерирани от разпределянето на квоти за целите на солидарността и растежа, следва да бъдат използвани от държавите членки за цели, свързани с климата и енергетиката. Според информацията, предоставена на Комисията от държавите членки, последните са изразходвали или са планирали да изразходват през 2018 г. близо 70 % от тези приходи за определени цели, свързани с климата и енергетиката. През периода 2013—2018 г. около 80 % от приходите от тръжни продажби бяха изразходвани за такива цели.
3.1.2.5. Дерогация от задължението за тръжна продажба на всички квоти за сектора за производство на електрическа и топлинна енергия
*На условията за ползване на дерогацията отговарят България, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Малта, Полша, Румъния, Унгария и Чешката република. Латвия и Малта са взели решение да не ползват тази дерогация по време на фаза 3.
** Насоки относно определени мерки за държавна помощ в контекста на схемата за търговия с квоти за емисии на парников газ след 2012 година, ОВ C 158, 5.6.2012 г., стр. 4.
Общата стойност на отчетената за периода 2009—2018 г. инвестиционна подкрепа възлиза приблизително на 12,4 милиарда евро. Около 82 % от тази сума са били предназначени за подобряване и реконструиране на инфраструктурата, а останалите инвестиции са в чисти технологии или в диверсифициране на предлагането.
Броят на квотите, предоставени безплатно на производители на електроенергия през 2018 г., е посочен в таблица 1.1, допълнение 1 към приложението, докато максималният брой квоти по години е посочен в таблица 1.2 от допълнение 1.
Неразпределените квоти могат да бъдат продадени или, съгласно разпоредбите на преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС, могат да бъдат разпределени за периода 2021—2030 г. за инвестиции, избрани чрез състезателната тръжна процедура по член 10в. На фигура 2 е показан броят на квотите, които са били разпределени през периода 2013—2018 г.
Фигура 2: Квоти, разпределени безплатно съгласно член 10в
Източник: ГД „Действия по климата“
През декември 2018 г. Полша уведоми Комисията, че възнамерява през 2019 г. да разпредели чрез тръжна продажба 55,8 милиона от своите неразпределени квоти по дерогацията съгласно член 10в. През май 2019 г. Полша допълнително уведоми Комисията за намерението си да добави 49,52 милиона неразпределени квоти по член 10в към количеството, което страната ще разпредели чрез тръжна продажба през 2020 г.
На фигура 3 за квоти по член 10в е показан обемът, в който те са били разпределени, добавени към квотите за тръжна продажба или остават неизползвани (неразпределени и все още недобавени към квотите за тръжна продажба).
Фигура 3: Разпределение на квотите (разпределени, продадени на търг, останали неизползвани)
Източник: ГД „Действия по климата“
|
Разпределени квоти
|
|
Продадени на търг квоти
|
|
Останали неизползвани квоти
|
В таблица 6 е показан броят на квотите по член 10в, които са били продадени на търг през периода 2013—2018 г., както и броят на останалите неизползвани квоти.
Таблица 6: Третиране на неизползваните квоти по член 10в през периода 2013—2018 г.
Държава членка
|
Брой на квотите по член 10в,
които са били продадени на търг (в милиони)
|
Брой на останалите неизползвани квоти (в милиони)
|
България
|
9,5
|
0,8
|
2016 г.
|
0,0
|
0,0
|
2017 г.
|
0,3
|
0,1
|
Естония
|
2,1
|
0,0
|
Литва
|
1,1
|
0,1
|
Полша
|
55,8
|
68,9
|
Румъния
|
15,4
|
2,8
|
Унгария
|
0
|
0,9
|
Общо
|
84,2
|
73,5
|
Източник: ГД „Действия по климата“
Броят на неразпределените квоти, които са били продадени на търг (или планирани за продажба на търг) от държавите членки съгласно дерогацията по член 10в за всяка година от фаза 3, е посочен в таблица 1.3 в допълнение 1 към приложението.
3.1.3. Международни кредити
Участниците в СТЕ на ЕС все още могат да използват международни кредити от Механизма за чисто развитие (МЧР) и Съвместното изпълнение (JI) на Протокола от Киото за изпълнение на част от своите задължения съгласно СТЕ на ЕС до 2020 г., при условие че спазват качествени и количествени ограничения. Тези кредити са финансови инструменти, които представляват един тон СО2, който е отстранен от атмосферата или чието изпускане е избегнато в резултат на проект за намаляване на емисиите. Във фаза 3 кредитите вече не се връщат пряко, а вместо това могат да бъдат заменени срещу квоти за емисии по всяко време в рамките на календарната година.
Съгласно разпоредбите на преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС международните кредити вече няма да се използват за спазване на изискванията по СТЕ на ЕС през следващия период на търгуване.
* Проектите по МЧР и проектите по JI генерират кредити за намалени емисии по Протокола от Киото: съответно сертифицирани единици редуцирани емисии (СЕРЕ) и единици редуцирани емисии (ЕРЕ).
Въпреки че точното количество на правата за международни кредити през фаза 2 и фаза 3 (2008—2020 г.) ще зависи отчасти от количествата на бъдещите верифицирани емисии, пазарните анализатори прогнозират, че то ще възлезе на около 1,6 милиарда кредита. Към края на юни 2019 г. общият брой на използваните или обменените международни кредити възлиза на около 1,51 милиарда, което представлява над 90 % от прогнозната стойност на допустимия максимум.
За пълен преглед на международния обмен на кредити вж. допълнение 3 към приложението.
3.2. Търсене: извадени от обръщение квоти
Оценено е, че през 2018 г. емисиите от инсталации, участващи в СТЕ на ЕС, са намалели с 4,1 % спрямо 2017 г. съгласно вписаната в Регистъра на ЕС информация. Както е показано на таблица 7, намалението на емисиите се дължи главно на производството на електрическа и топлинна енергия, докато емисиите от промишлеността са отбелязали съвсем леко намаление.
Таблица 7: Верифицирани емисии (в милиони тонове COCO2 еквивалент)
Година
|
2011 г.
|
2012 г.
|
2013 г.
|
2014 г.
|
2015 г.
|
2016 г.
|
2017 г.
|
2018 г.
|
Верифицирани общи емисии
|
1 904
|
1 867
|
1 908
|
1 814
|
1 803
|
1 750
|
1 755
|
1 682
|
Изменение спрямо година x-1
|
-1,8 %
|
-2 %
|
2,2 %
|
-4,9 %
|
-0,6 %
|
-2,9 %
|
0,2 %
|
-4,1 %
|
Верифицирани емисии от производство на електрическа и топлинна енергия
|
1 190
|
1 184
|
1 125
|
1 037
|
1 032
|
992
|
985
|
913
|
Изменение спрямо година x-1
|
|
-0,5 %
|
-5,0 %
|
-7,8 %
|
-0,5 %
|
-3,8 %
|
-0,7 %
|
-7,3 %
|
Верифицирани емисии от промишлени инсталации
|
715
|
683
|
783
|
777
|
771
|
758
|
769
|
769
|
Изменение спрямо година x-1
|
|
-4,5 %
|
14,7 %
|
-0,9 %
|
-0,7 %
|
-1,7 %
|
1,4 %
|
-0,1 %
|
Темп на растеж на реалния БВП за ЕС-28
|
1,8 %
|
-0,4 %
|
0,3 %
|
1,8 %
|
2,3 %
|
2,0 %
|
2,5 %
|
2,0 %
|
Източник: EUTL, данни за БВП, както са отчетени на следния адрес:
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(справка от юли 2019 г.). Верифицираните авиационни емисии са докладвани отделно в глава 4.
Разбивка на верифицираните емисии от инсталации в рамките на СТЕ според вида на парниковия газ (CO2, N2O и перфлуоровъглероди (PFC) е предоставена в таблица 5.1, допълнение 5 към приложението.
През 2018 г. броят на доброволно отменените квоти възлиза на 36 559. До края на юни 2019 г. е регистрирана доброволната отмяна на общо 345 893 квоти.
3.3. Постигане на баланс между предлагането и търсенето
В началото на фаза 3 през 2013 г. СТЕ на ЕС се е характеризирала с голям структурен дисбаланс между търсенето и предлагането на квоти, равняващ се на 2,1 милиарда квоти. Излишъкът намалява постепенно през текущия период на търгуване, остава стабилен през 2014 г. и спада значително до 1,78 милиарда квоти през 2015 г., 1,69 милиарда квоти през 2016 г. и 1,65 милиарда квоти през 2017 г. През 2018 г. излишъкът запазва равнището си от 1,65 милиарда квоти.
Фигура 4 показва развитието на излишъка на европейския пазар на въглеродни емисии до края на 2018 г.
Фигура 4: Развитие на излишъка на европейския пазар на въглеродни емисии през периода 2013—2018 г.
Източник: ГД „Действия по климата“
С цел справяне със структурния дисбаланс между предлагането и търсенето на квоти, през 2015 г. бе създаден резерв за стабилност на пазара (МSR), с чиято помощ да се направи по-гъвкаво тръжното предлагане на квоти за емисии. В контекста на преразглеждането на СТЕ на ЕС
бяха внесени важни промени във функционирането на MSR, както е изложено в текстовото каре по-долу. MSR започна да функционира в началото на 2019 г.
Ключово понятие във връзка с функционирането на МSR е общият брой квоти в обръщение (ОБКО). В резерва се добавят квоти, ако ОБКО е над предварително определен горен праг (833 милиона квоти), и съответно от резерва се освобождават квоти, ако този брой е под предварително определен долен праг (под 400 милиона квоти)*. По този начин МSR поема или освобождава квоти, когато показателят ОБКО е извън предварително определени граници. В резерва се добавят и отложените квоти от периода 2014—2016 г.**, както и т.нар. неразпределени*** квоти.
Общият брой квоти в обръщение, който има значение за определянето на вкарването и изкарването на квоти във и от МSR, се изчислява по следната формула:
ОБКО = Предлагане – (Търсене + квоти в MSR)
Елементите на търсенето и предлагането, използвани във формулата, са описани подробно в таблица 4.1 в допълнение 4 към приложението.
Преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС прави две важни промени по отношение на функционирането на MSR. На първо място, делът на ОБКО, който следва да бъде вкаран в резерва за периода 2019—2023 г., е удвоен — от 12 % на 24 %. Това увеличава значително темповете на намаляване на излишъка. Второ, считано от 2023 г., държаните в MSR квоти, които надхвърлят тръжно търгуваните количества от предходната година, повече няма да бъдат валидни.
* Или когато мерките се приемат съгласно член 29а от Директивата за СТЕ на ЕС.
** Решение № 1359/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с оглед уточняване на разпоредбите относно графика на търговете за квоти за емисии на парникови газове, ОВ L 343, 19.12.2013 г., стр. 1.
*** Неразпределени са квотите, които не са разпределени съгласно член 10а, параграф 7 от Директивата за СТЕ на ЕС, т.е. квоти, които остават в резерва за нови участници, и такива, които произтичат от прилагането на член 10а, параграфи 19 и 20, т.е. квоти, предвидени за безплатно предоставяне за инсталации, но останали неразпределени поради (частично) прекратяване на работата или значително намаляване на капацитета. На практика „неразпределените“ квоти, получени от прилагането на съответния коефициент за изместване на въглеродни емисии към сектори, които не са включени в списъка за изместване на въглеродни емисии през текущия период, както и всички квоти, които не са разпределени съгласно член 10в от Директивата за СТЕ, не са предвидени да бъдат въведени в резерва за стабилност на пазара по член 1, параграф 3 от Решение (ЕС) 2015/1814. Поради това тези квоти не са обхванати (вж. стр. 225 от Оценката на въздействието (SWD(2015) 135 final), придружаваща предложението за преразглеждане на Директивата за СТЕ на ЕС във фаза 4.
Докладът за пазара на въглеродни емисии дава възможност за консолидиране на данните за предлагането и търсенето, които се публикуват в съответствие с графика на задълженията за докладване, произтичащи от Директивата за СТЕ на ЕС и разпоредбите за нейното прилагане.
На фигура 5 е представен съставът на предлагането и търсенето през 2018 г. Съответните данни са публикувани и като част от третото съобщение за общия брой квоти в обръщение (ОБКО) за целите на MSR
.
Фигура 5: Състав на кумулативното предлагане и търсене до края на 2018 г.
Предлагане (кумулативно, милиони)
Търсене (кумулативно, милиони)
Източник: ГД „Действия по климата“
|
Тръжна продажба
|
|
Безплатни квоти
|
|
Безплатни квоти (NER)
|
|
Безплатни квоти (член 10в)
|
|
Обменени международни кредити
|
|
Осребряване на квоти за NER 300 от ЕИБ
|
|
Ранни търгове
|
|
Общо натрупване
|
|
Верифицирани емисии
|
|
Отмяна
|
В подготовка за старта на функционирането на MSR през 2019 г., считано от средата на месец май 2017 г.
Комисията редовно публикува ОБКО за предходната година. ОБКО бе публикуван за трети път през май 2019 г., като размерът му възлизаше на 1 654 909 824 квоти
. В резултат на публикуването му през 2019 г. продължи прехвърлянето на квоти в MSR, което ще намали обема на тръжно търгуваните количества през 2019 г. и 2020 г.
По този начин, въз основа на ОБКО за 2017 г. и 2018 г. и преразгледаното законодателство, обемът на тръжно търгуваните количества през 2019 г. бе намален с почти 40 %, или близо 397 милиона квоти. Тръжно търгуваните количества през 2020 г. също ще бъдат съответно намалени
. В резултат на това през 2019 г. ще бъдат продадени на търг около 30 %
по-малко квоти
, отколкото през 2018 г. В допълнение 8 е предоставена информация за вноските на държавите членки към MSR за цялата 2019 г. и за периода от януари до август 2020 г.
4. ВЪЗДУХОПЛАВАНЕ
Секторът на въздухоплаването е част от СТЕ на ЕС от 2012 г. насам. Първоначалното законодателство е обхващало всички полети до и от Европейското икономическо пространство (ЕИП). ЕС обаче ограничи задълженията за периода 2012—2016 г. до полети в рамките на ЕИП в подкрепа на разработването от Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) на глобална мярка за намаляване на авиационните емисии.
През октомври 2016 г. събранието на ИКАО одобри резолюция за схема за компенсиране и намаляване на емисиите на въглероден диоксид в международното въздухоплаване (CORSIA). CORSIA е замислена като схема за компенсиране на въглеродните емисии с цел стабилизиране на емисиите от международното въздухоплаване на равнищата от 2020 г. С оглед на този резултат, Директивата за СТЕ на ЕС бе изменена през 2017 г. с цел удължаване на ограничението до полети в рамките на ЕИП до 31 декември 2023 г. След това, при липса на преразглеждане, първоначалният пълен обхват ще бъде възстановен.
В преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС се предвижда, че Европейската комисия следва да докладва пред Европейския парламент и пред Съвета относно начините за въвеждане на CORSIA в правото на ЕС посредством преразглеждане на директивата. Тя също така предвижда прилагането от 2021 г. нататък на линейния коефициент за намаление на авиационните емисии.
През 2018 г. бяха издадени квоти в съответствие с обхвата в рамките на ЕИП. Количеството на безплатните квоти беше малко повече от 32,3 милиона квоти. В това число се включват безплатно разпределените квоти (малко над 31,2 милиона квоти) за заварените оператори и почти 1,1 милиона безплатни квоти, разпределени от специалния резерв за нови участници и бързо развиващи се оператори. Квотите от този резерв се удвояват през периода 2017—2020 г., тъй като те се отнасят до целия период 2013—2020 г. Количеството на квотите, продадени на търг през 2018 г., беше около 5,6 милиона квоти.
Верифицираните авиационни емисии продължиха да се увеличават и достигнаха 67 милиона тона CO2 през 2018 г. — ръст от 4 % спрямо 2017 г.
В таблица 8 е дадено обобщение на верифицираните емисии, безплатното разпределяне и обема на тръжните продажби за сектора на въздухоплаването от началото на фаза 3.
Таблица 8: Верифицирани емисии и разпределение в сектора на въздухоплаването
Година
|
2013 г.
|
2014 г.
|
2015 г.
|
2016 г.
|
2017 г.
|
2018 г.
|
2019 г.
|
Верифицирани емисии (в милиони тонове CO2 еквивалент)
|
53,5
|
54,8
|
57,1
|
61,5
|
64,4
|
67,0
|
|
Изменение на верифицираните емисии спрямо година x-1
|
|
+ 2,5 %
|
+ 4,1 %
|
+ 7,6 %
|
+ 4,7 %
|
+ 4 %
|
|
Безплатни квоти (държавите от ЕС-28 + държавите от ЕАСТ, участващи в ЕИП)
|
32,4
|
32,4
|
32,1
|
32,0
|
33,1
|
31,2
|
31,2
|
Безплатни квоти от специалния резерв за нови участници и бързо развиващи се оператори
|
0
|
0
|
0
|
0
|
1,1
|
1,1
|
1,1
|
Обеми на квотите, предназначени за тръжна продажба
|
0
|
9,3
|
16,4
|
5,9
|
4,7
|
5,6
|
2,0
|
Източници: EUTL, ГД „Действия по климата“, EEX
През 2013 г. беше прието решението
за ограничаване на задълженията във връзка с изменението на климата само до полети в рамките на ЕИП. Спазването на тези изисквания за сектора на въздухоплаването беше отложено за 2012 г. и 2013 г. Поради това отложените количества квоти за 2012 г. бяха продадени на търг през 2014 г., а изискванията за авиационните емисии от 2013 г. и 2014 г. бяха спазени между януари и април 2015 г.
През юни 2018 г. ИКАО прие Стандартите и препоръчителните практики по CORSIA (SARP). В тях, както и в елементите на прилагането, е подробно описано функционирането на CORSIA. Важни елементи на прилагането, като допустимите единици и рамката за алтернативните горива, все още не са приети. Макар че признават и подкрепят официалното приемане на SARP от ИКАО, ЕС и неговите държави членки следваха процедурите на ИКАО за уведомяване относно съществуващите различия между съответното законодателство на ЕС и CORSIA. От 1 януари 2019 г. операторите на въздухоплавателни средства трябва да наблюдават и докладват емисиите, които отделят, и на CORSIA. Рамката за мониторинг, докладване и проверка (МДП) на СТЕ на ЕС беше преразгледана, за да се въведе правно обвързващо задължение в този смисъл (вж. глава 6.1). Този интегриран подход за двата инструмента гарантира свеждането до минимум на административната тежест.
5. НАДЗОР НА ПАЗАРА
Съгласно преразгледаната Директива относно пазарите на финансови инструменти* (ДПФИ II) от 3 януари 2018 г. квотите за емисии се класифицират като финансови инструменти. Това означава, че правилата, които се отнасят за традиционните финансови пазари (включващи търговията с деривати на въглеродни емисии на водещи платформи или на извънборсови пазари), се прилагат и за спот сегмента на вторичния пазар на въглеродни емисии (трансакции с квоти за емисии за непосредствено предлагане на вторичния пазар). Така този сегмент се поставя наравно с пазара на деривати по отношение на изискванията за прозрачност, защита на инвеститорите и почтеност. Регламентът за тръжната продажба продължава да се прилага по отношение на надзора на първичния пазар, извън въпросите, свързани с пазарната злоупотреба.
По силата на препратки към определенията за финансовите инструменти в ДПФИ II се прилагат и други части на нормативната уредба в областта на финансовите пазари. Това се отнася по-специално за Регламента относно пазарната злоупотреба (РПЗ)**, който обхваща трансакциите и поведението във връзка с квоти за емисии както на първичния, така и на вторичния пазар. По подобен начин препратка към ДПФИ II в Директивата относно борбата с изпирането на пари*** ще задейства задължителното прилагане на комплексни проверки от страна на лицензираните по ДПФИ търговци на въглеродни емисии на техните клиенти на вторичния спот пазар на квоти за емисии. ****
* Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС
** Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията
*** Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията
**** Комплексните проверки вече са задължителни на първичния пазар и на вторичния пазар на деривати върху квоти за емисии.
В резултат на реформата по отношение на СТЕ на ЕС за фаза 4 редица участници на пазара, като водещи финансови участници и посредници, отново навлязоха на пазара. Допустимият брой участници, които отговарят на условията да подават оферти в търговете на общата тръжна платформа, се увеличи от 73 (януари 2018 г.) на 79 (декември 2018 г.). По-голямата част от участниците бяха оператори (73 %), а останалата част се състоеше от инвестиционни посредници и кредитни институции (19 %), както и от лица, които са освободени от изискванията на ДПФИ (8 %). За сравнение, когато търговете започнаха в края на 2012 г., отговарящите на условията участници в търговете бяха 42, 67 % от които бяха оператори, 26 % — инвестиционни посредници и кредитни институции и 7 % — нефинансови посредници
.
Съгласно съществуващите правила по отношение на пазарната злоупотреба националните компетентни органи
са отговорни за наблюдението на пазара по отношение на търговете и на вторичния пазар. На европейско равнище техните действия се координират от Европейския орган за ценни книжа и пазари (ESMA), какъвто е случаят с други финансови инструменти.
Националните компетентни органи разполагат с правомощията да налагат коригиращи действия или санкции, когато преценят, че определено поведение води до пазарна злоупотреба. За да могат националните компетентни органи да изпълняват задачите си за наблюдение на пазара, в нормативната уредба в областта на финансовите пазари са установени редица изисквания за докладване и прозрачност, които са приложими за местата на търговия и инвестиционните посредници. Като част от изискванията за докладване местата на търговия и инвестиционните посредници трябва да съобщават на компетентните органи подробни данни относно трансакциите с квоти за емисии или техните деривати, които се извършват на местата на търговия, и относно извънборсовите сделки
. Изискванията за докладване включват и задължение за местата на търговия и инвестиционните посредници да предоставят на компетентните органи данни за позициите по отношение на квотите за емисии
. Като част от изискванията за прозрачност местата на търговия и инвестиционните посредници обявяват публично данните за търговията и седмичните данни за съвкупни позиции
.
5.1. Правно естество и данъчно третиране на квотите за емисии
Правното естество и данъчното третиране на квотите за емисии са различни в отделните държави, тъй като тези два аспекта не са определени в Директивата за СТЕ. Държавите се задължават да докладват ежегодно за своите национални режими, свързани с правното естество и данъчното третиране на квотите, като част от докладите си по член 21. Въпреки липсата на хармонизиране в тази област, в настоящата регулаторна рамка са предвидени необходимите правни основи за напълно развит, прозрачен и ликвиден пазар на въглеродни емисии, като същевременно се гарантират стабилността и целостта на пазара.
В съответствие с препоръка на Европейската сметна палата през юли 2019 г. Комисията публикува проучване относно правното естество на квотите. Проведеното от независим консултант проучване не установи практически проблеми, свързани с липсата на определение за правното естество на квотите. В проучването беше направено заключението, че хармонизирано определение няма да осигури повече правна сигурност, нито непременно ще окаже въздействие върху ликвидността на пазара на въглеродни емисии. Въпреки че не бяха препоръчани законодателни инициативи, в проучването се посочва, че на операторите следва да се предоставят информация, съвети, обучение и възможност за изграждане на капацитет вследствие на класифицирането на квотите за емисии като финансови инструменти съгласно ДПФИ II
.
Що се отнася до данъчното третиране на квотите, три държави докладват, че квотите за емисии се облагат с данък върху добавената стойност (ДДС). За разлика от това, в 27 участващи държави ДДС се дължи върху трансакциите с квоти за емисии на вторичния пазар. Повечето държави съобщават, че прилагат механизма за обратно начисляване по отношение на вътрешните трансакции с квоти за емисии. Дерогацията за обратно начисляване прехвърля отговорността за плащането на трансакция с ДДС от продавача върху купувача на стоката или услугата и представлява ефективна защита срещу измами с ДДС. През ноември 2018 г. възможността за държавите членки да прилагат дерогацията беше удължена до 30 юни 2022 г.. Държавите членки се насърчават да продължат да прилагат механизма за обратно начисляване с цел да се осигури непрекъсната адекватна защита на пазара на въглеродни емисии.
6. МОНИТОРИНГ, ДОКЛАДВАНЕ И ПРОВЕРКА НА ЕМИСИИТЕ
Изискванията по отношение на мониторинга, докладването, верификацията и акредитацията (МДВА) на СТЕ на ЕС са хармонизирани в Регламента относно мониторинга и докладването (РМД)* и в Регламента относно акредитацията и проверката (РАП)**.
Системата за мониторинг в СТЕ на ЕС е проектирана като „модулен“ подход, което дава възможност за висока степен на гъвкавост на операторите с цел да се гарантира разходна ефективност, като същевременно се постигне висока надеждност на наблюдаваните данни за емисиите. За тази цел се допускат няколко метода за мониторинг („изчислителен“ или „измервателен“, а по изключение и „непряк“). За отделните части на дадена инсталация методите могат да се комбинират. За оператори на въздухоплавателни средства са практически осъществими само изчислителните подходи, като разходът на гориво е основният параметър, който трябва да се определя за полетите, попадащи в обхвата на СТЕ на ЕС. Като предпазна мярка срещу произволен избор на мониторингова методика и временни промени е въведено изискването операторите на инсталации и на въздухоплавателни средства да разполагат с план за мониторинг, одобрен от компетентния орган въз основа на РМД.
С РАП за фаза 3 и периода след нея бе въведен хармонизиран подход за целия ЕС по отношение на акредитирането на проверяващите органи. Проверяващите органи, които са юридическо лице или правно образувание, трябва да бъдат акредитирани от национален орган по акредитация (НОА), за да могат да извършват проверки в съответствие с РАП. Тази единна система за акредитация дава възможност на проверяващите органи да действат при взаимно признаване във всички участващи държави, като по този начин се използват изцяло предимствата на вътрешния пазар и се спомага за осигуряване на достатъчна обща разполагаемост на верификационни услуги.
* Регламент (ЕС) № 601/2012 на Комисията от 21 юни 2012 г. относно мониторинга и докладването на емисиите на парникови газове съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, ОВ L 181, 12.7.2012 г., стр. 30.
** Регламент (ЕС) № 600/2012 на Комисията от 21 юни 2012 г. относно проверката на докладите за емисии на парникови газове и на докладите за тонкилометри и относно акредитацията на проверяващи органи съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, ОВ L 181, 12.7.2012 г., стр. 1.
6.1. Общо развитие
Опитът с прилагането на РМД и РАП показа необходимостта от по-нататъшно подобряване, изясняване и опростяване на правилата за допълнително насърчаване на хармонизацията, намаляване на административната тежест за операторите и участващите държави, и допълнително повишаване на ефикасността на системата.
От месец февруари 2017 г. бяха провеждани консултации с участващите държави относно актуализирането на тези два регламента с оглед на подготовката за фаза 4 на СТЕ на ЕС и за да се подобрят и опростят процедурите за МДВА. Първото такова актуализиране беше извършено през 2018 г. За да се въведат система за проверка на събирането на данни за безплатното предоставяне на квоти през 2019 г. и актуализирана система за МДВА преди началото на събирането на данни за CORSIA (вж. глава 4), на 1 януари 2019 г. започнаха да се прилагат преразгледаните версии на РМД
и РАП
. В ход са допълнителна работа и консултации, за да може процедурата по преразглеждане на МДВА да приключи достатъчно рано преди началото на фаза 4.
Ефективността на системата за съответствие се е подобрила, след като с РМД се даде възможност на държавите да направят електронното докладване задължително. През 2019 г. 17 участващи държави са докладвали за използване на електронни образци или специфични файлови формати за планове за мониторинг, доклади за емисии, доклади за проверка и/или доклади за подобрения въз основа на минималните изисквания, определени от Комисията. Тринадесет участващи държави докладваха, че използват някаква форма на автоматизирана информационна система за докладване по СТЕ на ЕС.
6.2. Прилаган мониторинг
Съгласно докладите по член 21, представени през 2019 г., повечето инсталации използват изчислителната методика
. Само за 182 инсталации (1,7 %) в 23 държави се съобщава, че използват системи за непрекъснато измерване на емисиите, най-често в Германия, Франция и Чешката република. Въпреки че броят на държавите е същият като предходната година, общият брой инсталации, които използват този подход, е нараснал с три.
Само 11 държави са докладвали за използване на непряк подход за 38 инсталации, покриващи около 2,6 милиона тона еквивалент на CO2 (в сравнение с 3,4 милиона тона еквивалент на CO2 през предходната година). На една инсталация в Нидерландия се падат 31 % от общото количество емисии, докладвани във връзка с непряката методология.
Огромното мнозинство от инсталациите изпълняват приетите по подразбиране минимални основни изисквания
съгласно РМД. Само за 97 инсталации от категория В (спрямо 106 миналата година), т.е. 13,4 %, се съобщава, че се отклоняват поне по един параметър от задължението за прилагане на най-високото ниво на изисквания за основните потоци, пораждащи емисии. Такива отклонения са допустими, само когато операторът докаже, че най-високото ниво на изисквания е технически неосъществимо или води до неразумно големи разходи. При отпадане на тези условия операторът трябва да направи съответните подобрения в своята система за мониторинг. През 2013 г. за 16 % от инсталациите от категория В се съобщава, че не отговарят по един или друг начин на най-високото ниво на изисквания. Поради това от началото на фаза 3 се наблюдава подобрение при спазването на най-високото ниво на изисквания от инсталациите от категория В.
По подобен начин в докладите на 22 участващи държави се посочва, че общо 19 % от инсталациите в категория Б имат разрешение за някаква форма на отклонение от приетите по подразбиране изисквания, установени в РМД, в сравнение с 21 % през предходната година и 22 % една година по-рано, което потвърждава устойчивото подобрение в спазването на най-високото ниво на изисквания.
6.3. Акредитирана проверка
В докладите по член 21 общият брой на проверяващите органи не се съобщава. Европейската организация за акредитация (ЕА) обаче предоставя централна връзка към съответните национални органи по акредитация (НОА) и техните списъци с акредитирани проверяващи органи по СТЕ на ЕС
.
Взаимното признаване на проверяващите органи в участващите държави действа успешно: двадесет и четири държави са докладвали, че на територията им действа поне един чуждестранен проверяващ орган.
Степента на спазване на изискванията на РАП от страна на проверяващите органи е определена като висока. Полша е съобщила за временно прекратяване на дейността на един проверяващ орган, а нито една държава не докладва за оттегляне на акредитация през 2018 г. За сравнение, през 2017 г. е имало едно временно прекратяване на дейността и три оттегляния. Германия, Полша и Франция са съобщили за намаляване на обхвата на акредитацията на съответно два, един и три проверяващи органа през 2018 г., в сравнение с такива случаи за два проверяващи органа от Полша през 2017 г.
През тази година десет държави са съобщили за получени жалби относно проверяващи органи (с една повече в сравнение с миналата година). Въпреки това, общият брой на жалбите (71) е с 14 % по-малко. Съобщава се, че 93 % от получените жалби са били разрешени (миналата година този процент е бил 95 %). Десет държави са докладвали за констатирано несъответствие на проверяващ орган като част от процеса за обмен на информация между националните органи по акредитация и компетентните органи (в сравнение с дванадесет държави през миналата година).
7. ПРЕГЛЕД НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ МЕРКИ
Държавите, участващи в СТЕ на ЕС, използват различни подходи по отношение на компетентните органи, отговарящи за прилагането на системата. В някои държави са ангажирани няколко местни органа, докато в други се използва много по-централизиран подход.
Съгласно докладите по член 21, подадени през 2019 г., средно по 5 компетентни органа за една държава са участвали в прилагането на СТЕ на ЕС
. Що се отнася до координацията между органите, бе съобщено, наред с другото, за различни инструменти, като законодателни инструменти за централно управление на плановете за мониторинг (в 14 държави), задължителни инструкции и насоки от централен компетентен орган на местни органи (в 10 държави) и редовни работни групи или срещи между органи (в 15 държави). Седем държави са посочили, че не използват такива инструменти.
Относно административните такси, събирани във връзка с издаването на разрешителни и одобрението на плановете за мониторинг, 13 държави са докладвали през 2019 г., че не начисляват такси на операторите на инсталации (Германия, Гърция, Естония, Ирландия, Кипър, Латвия, Литва, Лихтенщайн, Люксембург, Малта, Нидерландия, Словакия и Швеция), с една държава по-малко от миналата година. Без разлика спрямо миналата година, операторите на въздухоплавателни средства не плащат такси в 15 държави (Белгия, Германия, Гърция, Естония, Испания, Кипър, Латвия, Литва, Лихтенщайн, Люксембург, Малта, Нидерландия, Словакия, Чешката република и Швеция). Таксите в отделните държави и за различните видове услуги се различават значително, като варират от 5 евро до 6 913,31 евро за разрешително и одобрение на план за мониторинг за инсталации и от 5 евро до 2 400 евро за същите услуги за операторите на въздухоплавателни средства.
Като цяло, административната организация на СТЕ на участващите държави е до голяма степен ефективна. Комуникацията и обменът на най-добри практики чрез дейността на Форума по въпросите на спазването на изискванията по СТЕ на ЕС и годишната конференция по въпросите на спазването на изискванията на СТЕ на ЕС следва да продължат да се укрепват и насърчават.
8. СЪОТВЕТСТВИЕ И ПРИЛАГАНЕ
В Директивата за СТЕ на ЕС е предвидена санкция за извънредно количество емисии в размер на 100 евро (индексирани) за всеки тон емисии на CO2, за който не е върната квота своевременно. Други санкции за нарушения, свързани с прилагането на СТЕ на ЕС, се налагат в съответствие с националните разпоредби, определени от съответната държава
В СТЕ на ЕС е постигната много висока степен на съответствие с изискванията: всяка година около 99 % от емисиите се покриват своевременно от изисквания брой квоти. През 2018 г. по-малко от 0,5 % от инсталациите, докладващи емисии, не са върнали преди срока 30 април 2019 г. квотите, покриващи всичките им емисии. В сектора на въздухоплаването операторите на въздухоплавателни средства, отговорни за 99,1 % от авиационните емисии в рамките на СТЕ на ЕС, са доказали съответствие. Операторите, които не са доказали съответствие, обикновено са били малки или са прекратили дейност през 2018 г.
Компетентните органи продължават да извършват различни проверки за съответствие на годишните доклади за емисиите. Според докладите по член 21, подадени през 2019 г., всички участващи държави проверяват за пълнота годишните доклади за емисиите (100 % от докладите, с изключение на Белгия (31 %), Испания (95 %), Франция (99 %), и Швеция (1 %). От докладите става ясно и че държавите проверяват средно близо 80 % от докладите за съгласуваност с плановете за мониторинг (всички, с изключение на Хърватия) и около 75 % за съгласуваност с данните за разпределение на квотите (всички държави, с изключение на Малта, Норвегия, Финландия, Хърватия и Швеция). Двадесет и четири държави са докладвали, че осъществяват също така кръстосани проверки с други данни.
Компетентните органи в дванадесет държави са извършили консервативни оценки за липсващи данни при 57 инсталации (около 0,5 % от общия брой инсталации), в сравнение с 52 инсталации (0,5 %) за 2017 г. и 57 (0,5 %) за 2016 г. Съобщеното количество на засегнатите емисии за 2018 г. е 11,2 милиона тона CO2 (в сравнение с 2,8 милиона тона CO2 през 2017 г.) — приблизително 0,7 % от общите емисии (в сравнение с 0,2 % през 2017 г.). Най-честите причини за изготвянето на консервативни оценки са непредставяне на доклад за емисиите до 31 март или непълно съответствие на докладите за емисиите с изискванията на РМД/РАП.
Консервативни оценки за липсващи данни от въздухоплаването бяха докладвани от седем държави във връзка с 31 оператора на въздухоплавателни средства (4,7 % от общия брой) и 4,7 % от авиационните емисии.
Проверките на компетентните органи също остават важно допълнение на работата на проверяващите органи. За 2018 г. всички държави потвърдиха, че извършват допълнителни проверки на инсталации. Повечето държави съобщават за подобен подход по отношение на операторите на въздухоплавателни средства (всички с изключение на Гърция, Естония, Италия, Кипър и Лихтенщайн). Повечето държави (всички с изключение на Гърция, Италия, Люксембург и Малта) докладват, че са извършили проверки на място на инсталации през 2018 г.
За 2018 г. прилагане на санкцията за извънредно количество емисии бе съобщено за 36 инсталации от десет държави (България — 1, Ирландия — 2, Италия — 5, Нидерландия — 1, Обединеното кралство — 11, Полша — 2, Португалия — 7, Румъния — 4, Франция — 1, и Чешката република — 2). В сектора на въздухоплаването санкции за извънредно количество емисии са докладвани за 26 оператора на въздухоплавателни средства (Германия — 2, Италия — 9, Литва — 1, Нидерландия —1, Обединеното кралство — 3, Португалия — 8, Словения — 1 и Франция — 1).
През 2018 г. дванадесет държави потвърдиха налагане на санкции (освен санкциите за извънредно количество емисии). Случаи на лишаване от свобода не са докладвани, но на 36 инсталации и 26 оператора на въздухоплавателни средства са наложени глоби, изпратени са официални уведомителни писма и окончателни предупредителни писма на обща стойност 5,4 милиона евро.
Най-честите нарушения, докладвани за 2018 г., са били неизготвяне на надлежно одобрен план за мониторинг (9 случая), експлоатация без разрешително (8 случая), неспазване на условията на разрешителното (6 случая) и неподаване на проверен годишен доклад за емисиите до определения краен срок (5 случая).
Както бе отчетено в миналогодишния доклад, в началото на 2018 г. беше стартирана пета оценка на цикъла на спазване на изискванията по СТЕ на ЕС с цел да се идентифицират проблеми по отношение на спазването на изискванията по СТЕ на ЕС на равнище участващи държави и да се помогне на тези държави да подобрят своето изпълнение на СТЕ на ЕС. Оценката ще приключи в края на 2019 г.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПЕРСПЕКТИВИ
2018 година се характеризира със значителен напредък по приемането на разпоредбите за прилагане за фаза 4 на СТЕ на ЕС. През последната година бяха приети разпоредби относно изместването на въглеродни емисии, безплатното разпределяне на квоти, тръжната продажба, създаването на Фонда за иновации и мониторинга, докладването и проверките. Останалите правила за прилагане бързо се финализират и се предвижда да бъдат приети преди началото на новия период на търгуване през януари 2021 г.
Годината се характеризира и със значително намаление на емисиите от инсталации, обхванати от СТЕ на ЕС. Намалението на емисиите с 4,1 % в сравнение с 2017 г. се дължи главно на производството на електрическа и топлинна енергия, като емисиите от промишлеността отбелязаха съвсем леко намаление. Верифицираните авиационни емисии обаче продължиха да се увеличават през 2018 г., като нараснаха с 3,9 % спрямо 2017 г.
Законодателните промени, договорени през последните години за справяне с излишъка от квоти, продължиха да дават осезаеми резултати. Показателят за излишък на резерва за стабилност на пазара бе публикуван за трети път през 2019 г. и заедно с показателя за 2017 г. доведе до намаляване на обема на тръжно търгуваните количества с почти 40 % или близо 397 милиона квоти през 2019 г. В резултат на това през 2019 г. ще бъдат продадени на търг около 30 % по малко квоти, отколкото през 2018 г.
Положителното развитие в тези области намери израз в увеличаване на доверието на участниците на пазара и продължи да засилва сигналите за повишаване на цените на въглеродните емисии. Ръстът в цената на квотите за емисии доведе до значително увеличение на общите приходи от тръжна продажба, генерирани от държавите членки — през 2018 г. общи приходи надхвърлиха повече от два пъти приходите, генерирани през 2017 г.
През 2018 г. степен на съответствие с изискванията на СТЕ на ЕС се запази много висока — тя надхвърли 99 % както за стационарните инсталации, така и за операторите на въздухоплавателни средства. Архитектурата на СТЕ на ЕС остава стабилна, а административната организация в държавите членки доказа своята ефективност.
Комисията ще продължи да наблюдава европейския пазар на въглеродни емисии и към края на 2020 г. ще представи своя следващ доклад.
ПРИЛОЖЕНИE
Допълнение 1
Таблица 1.1: Брой на безплатните квоти, разпределени за модернизиране на електроенергийния сектор
|
Брой на безплатните квоти, поискани от държавите членки съгласно член 10в
|
Държава членка
|
2013 г.
|
2014 г.
|
2015 г.
|
2016 г.
|
2017 г.
|
2018 г.
|
България
|
11 009 416
|
9 779 243
|
8 259 680
|
6 593 238
|
3 812 436
|
2 471 297
|
Кипър
|
2 519 077
|
2 195 195
|
1 907 302
|
1 583 420
|
1 259 538
|
935 657
|
Чешка република
|
25 285 353
|
22 383 398
|
20 623 005
|
15 831 329
|
11 681 994
|
7 661 840
|
Естония
|
5 135 166
|
4 401 568
|
3 667 975
|
2 934 380
|
2 055 614
|
38 939
|
Унгария
|
7 047 255
|
не се прилага
|
не се прилага
|
не се прилага
|
не се прилага
|
не се прилага
|
Литва
|
322 449
|
297 113
|
269 475
|
237 230
|
200 379
|
158 922
|
Полша
|
65 992 703
|
52 920 889
|
43 594 320
|
31 621 148
|
21 752 908
|
31 942 281
|
Румъния
|
15 748 011
|
8 591 461
|
9 210 797
|
7 189 961
|
6 222 255
|
3 778 439
|
Общо
|
133 059 430
|
100 568 867
|
87 532 554
|
65 990 706
|
46 985 124
|
46 987 375
|
Източник: ГД „Действия по климата“
Таблица 1.2: Максимален брой безплатни квоти по години по силата на дерогацията от задължението за тръжна продажба на всички квоти за сектора за производство на електрическа и топлинна енергия
Държава членка
|
Максимален брой квоти по години
|
|
2013 г.
|
2014 г.
|
2015 г.
|
2016 г.
|
2017 г.
|
2018 г.
|
2019 г.
|
Общо
|
България
|
13 542 000
|
11 607 428
|
9 672 857
|
7 738 286
|
5 803 714
|
3 869 143
|
1 934 571
|
54 167 999
|
Кипър
|
2 519 077
|
2 195 195
|
1 907 302
|
1 583 420
|
1 259 538
|
935 657
|
575 789
|
10 975 978
|
Чешка република
|
26 916 667
|
23 071 429
|
19 226 191
|
15 380 953
|
11 535 714
|
7 690 476
|
3 845 238
|
107 666 668
|
Естония
|
5 288 827
|
4 533 280
|
3 777 733
|
3 022 187
|
2 266 640
|
1 511 093
|
755 547
|
21 155 307
|
Унгария
|
7 047 255
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
7 047 255
|
Литва
|
582 373
|
536 615
|
486 698
|
428 460
|
361 903
|
287 027
|
170 552
|
2 853 628
|
Полша
|
77 816 756
|
72 258 416
|
66 700 076
|
60 030 069
|
52 248 393
|
43 355 049
|
32 238 370
|
404 647 129
|
Румъния
|
17 852 479
|
15 302 125
|
12 751 771
|
10 201 417
|
7 651 063
|
5 100 708
|
2 550 354
|
71 409 917
|
Общо
|
151 565 434
|
129 504 488
|
114 522 628
|
98 384 792
|
81 126 965
|
62 749 153
|
42 070 421
|
679 923 881
|
Източник: ГД „Действия по климата“
Таблица 1.3: Брой на неизползваните безплатни квоти съгласно дерогацията от задължението за тръжна продажба на всички квоти за сектора за производство на електрическа и топлинна енергия, които са продадени на търг или планирани за продажба на търг през периода 2013—2020 г.
Продадени на търг неизползвани квоти по член 10в
|
Държава членка
|
2015 г.
|
2016 г.
|
2017 г.
|
2018 г.
|
2019 г.
|
2020 г.
|
България
|
5 444 169
|
1 461 360
|
920 823
|
604 908
|
1 386 372
|
0
|
Кипър
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
Чешка република
|
0
|
90 694
|
77 741
|
66 740
|
54 550
|
80 295
|
Естония
|
0
|
188 682
|
134 897
|
1 767 499
|
761 088
|
50 026
|
Литва
|
259 924
|
0
|
456 725
|
191 229
|
161 522
|
128 105
|
Полша
|
1 196
|
0
|
7 491
|
0
|
55 800 000
|
49 520 000
|
Румъния
|
2 104 468
|
6 710 664
|
3 540 974
|
3 011 456
|
0
|
0
|
Унгария
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
Източник: ГД „Действия по климата“
Допълнение 2
Фигура 2.1: Брой на участниците в търговете за общи квоти за периода от 2013 г. до 30 юни 2019 г.
Източник: ЕЕХ
. Брой участници
Таблица 2.1: Приходи от тръжна продажба на държавите членки през периода 2012—2018 г.
Приходи от тръжната продажба на квоти за емисии за периода 2012—2018 г. (в млн. евро)
|
|
2012 г.
|
2013 г.
|
2014 г.
|
2015 г.
|
2016 г.
|
2017 г.
|
2018 г.
|
|
Общи (ранни търгове)
|
Авиационни (ранни търгове)
|
Общи
|
Авиационни
|
Общи
|
Авиационни
|
Общи
|
Авиационни
|
Общи
|
Авиационни
|
Общи
|
Авиационни
|
Общи
|
Авиационни
|
Австрия
|
11,05
|
0,00
|
55,75
|
0,00
|
52,17
|
1,18
|
76,24
|
2,36
|
58,81
|
0,65
|
78,74
|
0,69
|
208,20
|
2,16
|
Белгия
|
0,00
|
0,00
|
114,99
|
0,00
|
95,03
|
2,05
|
138,96
|
2,69
|
107,14
|
0,74
|
143,52
|
0,79
|
379,00
|
2,47
|
България
|
22,14
|
0,00
|
52,63
|
0,00
|
36,19
|
0,22
|
120,91
|
0,91
|
85,08
|
0,25
|
130,15
|
0,27
|
367,34
|
0,83
|
Кипър
|
1,58
|
0,00
|
0,35
|
0,00
|
0,43
|
0,30
|
0,00
|
1,42
|
0,00
|
0,39
|
6,15
|
0,41
|
24,66
|
1,30
|
Хърватия
|
0,00
|
0,00
|
0,00
|
0,00
|
0,00
|
0,00
|
86,40
|
0,49
|
20,09
|
0,16
|
26,97
|
0,18
|
70,96
|
0,55
|
Чешка република
|
0,00
|
0,00
|
0,00
|
0,00
|
55,24
|
0,47
|
110,30
|
1,20
|
117,63
|
0,33
|
199,43
|
0,35
|
583,33
|
1,10
|
Германия
|
166,18
|
17,52
|
791,25
|
0,00
|
749,97
|
0,00
|
1 093,31
|
16,87
|
845,74
|
4,65
|
1 141,74
|
5,07
|
2 565,34
|
16,31
|
Дания
|
1,07
|
0,00
|
56,06
|
0,00
|
46,93
|
1,16
|
68,64
|
2,71
|
52,93
|
0,74
|
70,93
|
0,79
|
187,32
|
2,48
|
Естония
|
0,00
|
0,00
|
18,07
|
0,00
|
7,41
|
0,04
|
21,13
|
0,15
|
23,57
|
0,04
|
39,31
|
0,05
|
139,89
|
0,14
|
Гърция
|
14,84
|
0,00
|
147,64
|
0,00
|
129,97
|
1,10
|
190,17
|
4,99
|
146,68
|
1,37
|
196,57
|
1,46
|
518,96
|
4,57
|
Испания
|
68,53
|
0,00
|
346,11
|
0,00
|
323,53
|
6,56
|
473,20
|
16,32
|
364,97
|
4,48
|
488,78
|
4,77
|
1 291,07
|
14,97
|
Финландия
|
13,28
|
0,00
|
66,97
|
0,00
|
62,68
|
0,81
|
91,64
|
2,13
|
70,63
|
0,58
|
94,64
|
0,62
|
249,84
|
1,96
|
Франция
|
43,46
|
0,00
|
219,25
|
0,00
|
205,29
|
10,05
|
299,94
|
12,18
|
231,34
|
3,35
|
309,85
|
3,55
|
818,40
|
11,16
|
Унгария
|
3,99
|
0,00
|
34,59
|
0,00
|
56,21
|
0,29
|
82,28
|
0,99
|
63,43
|
0,27
|
84,94
|
0,29
|
224,48
|
0,91
|
Ирландия
|
0,00
|
0,00
|
41,68
|
0,00
|
35,11
|
0,87
|
51,32
|
2,15
|
39,54
|
0,59
|
52,93
|
0,63
|
140,10
|
1,97
|
Италия
|
76,50
|
0,00
|
385,98
|
0,00
|
361,25
|
5,24
|
528,00
|
14,41
|
407,23
|
3,96
|
545,44
|
4,21
|
1 440,10
|
13,22
|
Литва
|
3,29
|
0,00
|
19,98
|
0,00
|
17,28
|
0,06
|
28,13
|
0,29
|
20,76
|
0,08
|
31,43
|
0,09
|
80,11
|
0,25
|
Люксембург
|
0,74
|
0,00
|
4,97
|
0,00
|
4,52
|
0,63
|
6,62
|
0,22
|
5,08
|
0,06
|
6,81
|
0,07
|
18,09
|
0,20
|
Латвия
|
2,13
|
0,00
|
10,79
|
0,00
|
10,08
|
0,14
|
14,76
|
0,53
|
11,36
|
0,15
|
15,24
|
0,15
|
40,20
|
0,49
|
Малта
|
0,27
|
0,00
|
4,47
|
0,00
|
3,81
|
0,10
|
5,62
|
0,57
|
4,30
|
0,16
|
5,78
|
0,17
|
15,19
|
0,52
|
Нидерландия
|
25,61
|
0,00
|
134,24
|
0,00
|
125,63
|
5,47
|
183,57
|
3,68
|
141,59
|
1,01
|
189,63
|
1,07
|
500,84
|
3,37
|
Полша
|
0,00
|
0,00
|
244,02
|
0,00
|
78,01
|
0,00
|
129,84
|
2,98
|
135,57
|
0,58
|
505,31
|
0,69
|
1 209,98
|
1,59
|
Португалия
|
10,65
|
0,00
|
72,78
|
0,00
|
65,82
|
1,27
|
96,32
|
2,89
|
74,29
|
0,79
|
99,50
|
0,85
|
262,96
|
2,65
|
Румъния
|
39,71
|
0,00
|
122,74
|
0,00
|
97,57
|
0,32
|
193,62
|
1,60
|
193,56
|
0,44
|
260,29
|
0,47
|
717,64
|
1,45
|
Швеция
|
7,07
|
0,00
|
35,67
|
0,00
|
33,34
|
1,02
|
48,79
|
3,63
|
37,61
|
1,00
|
50,45
|
1,06
|
132,98
|
3,34
|
Словения
|
3,51
|
0,00
|
17,74
|
0,00
|
16,59
|
0,05
|
24,28
|
0,14
|
18,70
|
0,04
|
25,05
|
0,04
|
66,19
|
0,12
|
Словакия
|
12,19
|
0,00
|
61,70
|
0,00
|
57,59
|
0,04
|
84,31
|
0,20
|
64,99
|
0,06
|
87,01
|
0,06
|
229,74
|
0,18
|
Обединено кралство
|
75,74
|
0,00
|
409,63
|
0,00
|
387,42
|
14,08
|
567,72
|
18,54
|
418,96
|
5,37
|
604,02
|
5,30
|
1 607,32
|
0,00
|
ОБЩО
|
603,52
|
17,53
|
3 550,73
|
0,00
|
3 115,11
|
53,53
|
4 815,97
|
117,26
|
3 761,57
|
32,28
|
5 490,60
|
34,14
|
14 090,23
|
90,27
|
Допълнение 3
Таблица 3.1: Обобщени данни за международните кредити, обменени до края на юни 2019 г.
Международни кредити, обменени до края на юни 2019 г.
|
в милиони
|
в проценти
|
Международни кредити, обменени до края на юни 2019 г.
|
в милиони
|
в проценти
|
СЕРЕ
|
261,42
|
57,65 %
|
ЕРЕ
|
192,07
|
42,35 %
|
Китай
|
195,20
|
74,67
|
Украйна
|
147,69
|
76,89 %
|
Индия
|
17,27
|
6,61
|
Русия
|
32,06
|
16,69 %
|
Узбекистан
|
9,89
|
3,79
|
Полша
|
2,82
|
1,46 %
|
Бразилия
|
5,43
|
2,08
|
Германия
|
1,65
|
0,85 %
|
Чили
|
3,16
|
1,21
|
Франция
|
1,24
|
0,64 %
|
Корея
|
2,93
|
1,12
|
България
|
0,50
|
0,26 %
|
Мексико
|
2,89
|
1,10
|
Други
|
6,11
|
3,21 %
|
Други
|
24,65
|
9,43
|
|
|
|
Общо СЕРЕ и ЕРЕ
|
453,49
|
100 %
|
|
|
|
Източник: ЕUTL
Таблица 3.2: Обобщени данни за международните кредити, обменени до края на юни 2019 г., по видове инсталации
Международни кредити, обменени до края на юни 2019 г., изразени в:
|
СЕРЕ
в милиони
|
ЕРЕ
в милиони
|
Стационарни инсталации
|
256,46
|
191,25
|
Оператори на въздухоплавателни средства
|
4,96
|
0,82
|
ОБЩО
|
261,42
|
192,07
|
Източник: ЕUTL
Допълнение 4
Таблица 4.1: Елементи на предлагането и търсенето на квоти в рамките на СТЕ
Елемент
|
Предлагане или търсене?
|
Публикуване
|
Актуализиране и неясноти
|
Общо натрупване за фаза 2
|
Предлагане
|
Доклад за пазара на въглеродни емисии
|
Не се предвижда актуализация, тъй като фаза 2 е завършила. Окончателна стойност.
|
Ранни търгове за фаза 3
|
Предлагане
|
Уебсайт на ГД „Действия по климата“, уебсайтове на EEX и ICE
|
Тези квоти не са част от общото натрупване на квоти през фаза 2. Окончателни стойности.
|
Квоти за финансиране на NER 300
|
Предлагане
|
Уебсайт на ЕИБ
|
300 милиона квоти са осребрени през периода 2012—2014 г. Окончателни стойности. Окончателни стойности.
|
Търгове за авиационни емисии
|
Предлагане
|
Уебсайт на ГД „Действия по климата“, уебсайтове на EEX и ICE
|
Няма — корекциите се отразяват в количествата за следващата година.
Търговете за 2013 г. и 2014 г. са проведени през 2015 г.
|
Търгове за фаза 3
|
Предлагане
|
Уебсайт на ГД „Действия по климата“, уебсайтове на EEX и ICE
|
Няма — стойността не подлежи на преразглеждане. Все пак някои квоти (например поради забавяния на започването на тръжните продажби за някои държави членки, като тези от ЕАСТ, участващи в ЕИП), които са изтеглени от търгове, могат да се предлагат за тръжна продажба през следващите години.
|
Безплатни квоти (НМИ)
|
Предлагане
|
EUTL, таблици
|
Тези стойности се актуализират в течение на годината.
– Възможно е държави членки да подадат със закъснение данни за предходните години или действително разпределените квоти да са по-малко от първоначално предвиденото количество.
EUTL показва точни данни за актуалното състояние на действителното разпределение на квотите.
|
Безплатни квоти (NER)
|
Предлагане
|
EUTL, таблици
|
|
Безплатни квоти
(въздухоплаване)
|
Предлагане
|
EUTL, публикувани от държавите членки таблици за разпределението на квотите
|
|
Безплатни квоти
(Член 10в)
|
Предлагане
|
EUTL, таблица за състоянието
|
|
Емисии (стационарни инсталации)
|
Търсене
|
EUTL, данни за спазването на изискванията
|
Данните за спазването на изискванията, които се обявяват публично на 1 май, показват емисиите и върнатите квоти за инсталациите, за които са спазени изискванията (т.е. тези инсталации, за които е докладвано за всички съответни години).
|
Емисии (въздухоплаване)
|
Търсене
|
|
Спазването на изискванията за операторите на въздухоплавателни средства за 2013 г. и 2014 г. беше реализирано през 2015 г.
|
Отменени квоти
|
Търсене
|
|
Доклад за пазара на въглеродни емисии
|
Таблица 4.2: График за публикуването на данни
График
|
Данни
|
Обхват
|
1 януари — 30 април на година x
|
Актуализации заради безплатните квоти за производство на електрическа и топлинна енергия (член 10в)
|
Година x-1
|
1 април на година x
|
Верифицирани емисии
Безплатни квоти (член 10а, параграф 5 — НМИ)
|
Година x-1
|
1 май на година x
|
Срок за привеждане в съответствие: верифицирани емисии и върнати квоти
|
Година x-1
|
Май/октомври на година x
|
Обменени международни кредити
|
|
Последно тримесечие на година x
|
Доклад за пазара на въглеродни емисии
|
Година x-1
|
Януари/юли на година x
|
Състояние на резерва за нови участници (NER) — таблица относно NER
|
|
Данни, непубликувани на равнището на ЕС
|
Безплатно разпределени квоти за въздухоплаването, публикувани на равнището на държавите членки
|
|
Допълнение 5
Таблица 5.1 Верифицирани по СТЕ емисии от инсталации на парникови газове, различни оCO2 според вида на парниковия газ, за периода 2013—2018 г. (в милиони тонове)
|
2013
|
2014
|
2015
|
2016
|
2017
|
2018
|
PFCs
|
0,40
|
0,74
|
0,58
|
0,64
|
0,47
|
0,60
|
N2O
|
2,47
|
5,49
|
5,32
|
4,62
|
4,96
|
4,11
|
Източник: ЕUTL
Допълнение 6
Таблица 6.1: Решения на Съда на ЕС относно функционирането на СТЕ на ЕС през периода юли 2018 г. — юни 2019 г.
Референтен номер на делото
|
Приложимо законодателство
|
Страни
|
Контекст на делото
|
Дата
|
Констатация на Съда
|
Дело C-682/17
|
Директива 2003/87/ЕО,
Решение 2011/278/ЕС
|
ExxonMobil Production Deutschland GmbH/Германия
|
Ако в дадена инсталация не се извършват други дейности по приложение 1, освен генерирането на енергия, тя счита ли се за генератор на електроенергия и ако да, има ли право на разпределяне на безплатни квоти?
|
20.6.2019 г.
|
Съдът потвърди буквалното тълкуване на определението за електрически генератор в Директива 2003/87/ЕО.
|
Дело T-330/18
|
Директива (ЕС) 2018/410, Регламент (ЕС) 2018/842, Регламент (ЕС) 2018/841
|
Carvalho и др./Парламент и Съвет
|
37 частни лица са подали жалба за отмяна на Директива (ЕС) 2018/410, Регламент (ЕС) 2018/842 и Регламент (ЕС) 2018/841, като твърдят, че планираните намаления на емисии на парникови газове са недостатъчни.
Европейският парламент и Съветът на ЕС са подали жалба за недопустимост.
|
8.5.2019 г.
|
Съдът отхвърли жалбата като недопустима в нейната цялост.
|
Дело C-561/18
|
Регламент (ЕС) № 601/2012 на Комисията
|
Solvay Chemicals GmbH/Германия
|
– Невалиден ли е Регламент (ЕС) 601/2012 и нарушава ли целите на Директива 2003/87/ЕО като предвижда, че CO2, който не се подава по смисъла на член 49, параграф 1, първа алинея, се отделя от инсталациите, които произвеждат CO2,независимо от това дали е освободен в атмосферата, или не?
- Невалиден ли е Регламент (ЕС) 601/2012 и нарушава ли целите на Директива 2003/87/ЕО като предвижда, че подаденият CO2 от инсталация за производство на калцинирана сода към друга инсталация с цел производство на калциево карбонатен преципитат (PCC) трябва да бъде систематично включван в емисиите на тази инсталация?
|
6.2.2019 г.
|
Съдът обяви разпоредбите на член 49, параграф 1, втора алинея и точка 20, част Б от приложение IV към Регламент (ЕС) 601/2012 за невалидни, доколкото систематично включват подадения CO2 към друга инсталация за производство на калциево карбонатен преципитат (PCC) в емисиите на инсталацията за производство на калцинирана сода, независимо от това дали този CO2 е освободен в атмосферата, или не.
|
Допълнение 7
Таблица 7.1: Актуално състояние на изпълнението на фаза 4 на СТЕ на ЕС
Мярка
|
Цел
|
Вид законодателен акт
|
Предвидено приемане
|
|
|
|
|
Списък за изместване на въглеродни емисии за периода 2021—2030 г.
|
Създаване на нов списък за изместване на въглеродни емисии за фаза 4 на СТЕ на ЕС въз основа на критериите за определяне на секторите, изложени на значителен риск от изместване на въглеродни емисии
|
Делегирано решение на Комисията
|
Прието на 15 февруари 2019 г. и публикувано в Официален вестник на 8 май 2019 г..
|
Преразглеждане на правилата за безплатно разпределяне на квоти за периода 2021—2030 г.
|
Преразглеждане на Решение 2011/278/ЕС на Комисията за определяне на валидни за целия Европейски съюз преходни правила за хармонизираното безплатно разпределяне на квоти, така че то да се адаптира към новата правна уредба, определена за фаза 4
|
Делегиран регламент на Комисията
|
Приет на 19 декември 2018 г. и публикуван в Официален вестник на 27 февруари 2019 г.
|
Корекция на безплатно предоставяните квоти поради изменения в производството
|
Определяне на реда за извършване на корекцията на равнището на безплатно разпределяните квоти за инсталациите, въз основа на променящите се равнища на функционирането с повече от 15 % нагоре или надолу, средно за период от две години
|
Регламент за изпълнение на Комисията
|
2019 г.
|
Актуализиране на стойностите на показателите за безплатно предоставяне на квоти за периода 2021—2025 г.
|
Определяне на актуализирани показатели за периода 2021—2025 г. въз основа на данните, предоставени от държавите членки до 30 септември 2019 г. за годините 2016 г. и 2017 г.
|
Акт за изпълнение
|
2020 г.
|
Създаване на Фонда за иновации
|
Определяне на правилата относно функционирането на Фонда за иновации, включително процедурата и критериите за подбор
|
Делегиран регламент на Комисията
|
Приет на 26 февруари 2019 г. и публикуван в Официален вестник на 28 май 2019 г.
|
Създаване на Фонда за модернизация
|
Определяне на правилата относно функционирането на Фонда за модернизация
|
Акт за изпълнение
|
2020 г.
|
Преразглеждане на Регламент (ЕС) № 389/2013 (Регламента за Регистъра)
|
Определяне на изискванията за Регистъра на ЕС за фаза 4, под формата на стандартизирани електронни бази данни, съдържащи общи информационни елементи за проследяване на издаването, притежаването, прехвърлянето и отмяната на квоти, и за осигуряване на публичен достъп и на поверителност
|
Делегиран регламент на Комисията
|
Приет на 12 март 2019 г. и публикуван в Официален вестник на 02 юли 2019 г.
|
Изменение на Регламент (ЕС) № 1031/2010 (Регламента за тръжната продажба)
|
Предоставяне на възможност за разпределяне чрез търг на първите 50 милиона квоти за Фонда за иновации, взети от резерва за стабилност на пазара (MSR) през 2020 г.
|
Делегиран регламент на Комисията
|
Приет на 30 октомври 2018 г. и публикуван в Официален вестник на 4 януари 2019 г.
|
Преразглеждане на Регламент (ЕС) № 1031/2010 (Регламента за тръжната продажба)
|
Преразглеждане на някои аспекти от тръжната процедура, за да се изпълнят изискванията за фаза 4, по-специално за да се позволи разпределянето чрез търг на квоти за Фонда за иновации и за Фонда за модернизация, както и за да се отрази класификацията на квотите по СТЕ на ЕС като финансови инструменти съгласно Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II).
|
Делегиран акт
|
2019 г.
|
Преразглеждане на Регламент (ЕС) № 601/2012 относно мониторинга и докладването
|
Опростяване, подобряване и изясняване на правилата за мониторинг и докладване и намаляване на административната тежест, въз основа на опита от изпълнението от фаза 3
|
Регламент за изпълнение на Комисията
|
Приет на 19 декември 2018 г. и публикуван в Официален вестник на 31 декември 2018 г..
|
Преразглеждане на Регламент (ЕС) № 600/2012 относно проверката и акредитацията
|
Опростяване, подобряване и изясняване на правилата за акредитация и проверка и намаляване на административната тежест до възможно най-голяма степен, въз основа на опита от изпълнението от фаза 3
|
Регламент за изпълнение на Комисията
|
Приет на 19 декември 2018 г. и публикуван в Официален вестник на 31 декември 2018 г.
|
Регламент за допълване на Директива 2003/87/ЕО по отношение на CORSIA
|
Допълване на Директивата за СТЕ на ЕС по отношение на приетите от Международната организация за гражданско въздухоплаване мерки за мониторинг, докладване и проверка на авиационните емисии с цел прилагане на CORSIA
|
Делегиран регламент на Комисията
|
2019 г.
|
Насоки за държавни помощи в контекста на СТЕ на ЕС за периода 2021—2030 г.
|
Преразглеждане на насоките за държавни помощи в контекста на СТЕ на ЕС за фаза 4, за да се включат новите разпоредби, въведени от преразгледаната Директива за СТЕ на ЕС за схемите за компенсиране на непреките разходи за ограничаване на въглеродните емисии
|
Съобщение на Комисията
|
2020 г.
|
Актуално състояние
|
Планирано
|
В ход
|
Завършено
|
Допълнение 8
Таблица 8.1: Вноски на държавите членки към резерва за стабилност на пазара през 2019 г. и 2020 г.
държава членка/държава от ЕИП
държава от ЕАСТ
|
Вноски към MSR през 2019 г.
|
Известни вноски към MSR през 2020 г.
|
Австрия
|
5 935 748
|
3 957 699
|
Белгия
|
9 846 994
|
6 565 549
|
България
|
8 292 720
|
5 529 227
|
Хърватия
|
1 614 984
|
1 076 801
|
Кипър
|
932 844
|
621 980
|
Чешка република
|
15 406 858
|
10 272 626
|
Дания
|
5 340 750
|
3 560 981
|
Естония
|
2 904 319
|
1 936 474
|
Финландия
|
7 130 025
|
4 753 992
|
Франция
|
23 346 791
|
15 566 629
|
Германия
|
85 389 770
|
56 934 202
|
Гърция
|
12 684 492
|
8 457 470
|
Унгария
|
5 115 708
|
3 410 933
|
Исландия
|
166 450
|
110 982
|
Ирландия
|
3 991 393
|
2 661 288
|
Италия
|
40 304 729
|
26 873 449
|
Латвия
|
865 501
|
577 079
|
Лихтенщайн
|
3 725
|
2 484
|
Литва
|
1 792 324
|
1 195 044
|
Люксембург
|
467 394
|
311 638
|
Малта
|
354 798
|
236 564
|
Нидерландия
|
14 291 411
|
9 528 894
|
Норвегия
|
3 314 570
|
2 210 012
|
Полша
|
39 282 170
|
26 191 650
|
Португалия
|
6 478 775
|
4 319 767
|
Румъния
|
14 941 290
|
9 962 205
|
Словакия
|
4 752 513
|
3 168 770
|
Словения
|
1 577 714
|
1 051 951
|
Испания
|
32 660 234
|
21 776 430
|
Швеция
|
3 457 106
|
2 305 049
|
Обединено кралство
|
44 480 623
|
29 657 753
|
Общо
|
397 124 723
|
264 785 572
|
Допълнение 9
Таблица 9.1: Неизразходвани средства по програма NER 300 в рамките на InnovFin EDP: подкрепяни проекти
Наименование на проекта
|
Описание
|
Изображение
|
WAVE ROLLER
|
Проектът „Wave Roller“ има за цел да демонстрира практическата осъществимост на технологията за производство на енергия от морските вълни в мащаб на стопанска реализация, като преодолее несъответствието между демонстрационните проекти и търговското използване на свързания с брега осцилиращ преобразувател на енергия от морските вълни (Oscillating Wave Surge Converter — OWSC), който преобразува енергията на морските вълни в електрическа енергия. Приносът от NER 300 ще възлезе на 10 милиона евро.
|
|
WINDFLOAT
|
Проектът „Windfloat“ е иновативна вятърна инсталация с морско разположение, при който се използва плаваща полупотопяема платформа на около 20 km навътре от брега на Португалия. Проектът има за цел да доведе до напреднала фаза технологиите за плаващите подпорни конструкции, като демонстрира възможността за увеличаване на мащаба на концепцията WindFloat за разполагане на по-големи турбини. След това той ще насърчи разгръщането на вятърни инсталации в дълбокоморска среда. Приносът от NER 300 в рамките на InnovFin EDP ще възлезе на 60 милиона евро. Проектът WindFloat се ползва и от безвъзмездни средства в размер на почти 30 милиона евро по първоначалната програма NER 300.
|
|
Мрежа за зареждане на електромобили GREENWAY
|
Проектът ще подкрепя ускореното изграждане на инфраструктура за електрически превозни средства. Той демонстрира практическата осъществимост в мащаб на стопанска реализация на станциите за свръхбързо зареждане на електрически превозни средства и пилотната фаза на интегрирана система за съхранение на енергия в акумулатори. Демонстрацията ще бъде осъществена в Словакия, Полша, Чешката република и Балтийските държави. Финансирането в рамките на InnovFin EDP е в размер на 17 милиона евро, като от тях почти 3 милиона евро са подкрепени от неизразходваните средства от програмата NER 300.
|
|