17.2.2011 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
L 43/1 |
РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 137/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете, с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1) |
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“. |
(2) |
Калциевият формат (CAS 544-17-2) е тор с второстепенен хранителен елемент, който се използва като листен тор за отглеждане на плодове в една държава-членка. Веществото е безвредно за околната среда и здравето на човека. По тази причина, за да стане по-леснодостъпен за земеделските производители в Съюза, калциевият формат следва да бъде признат като „ЕО тор“. |
(3) |
Разпоредбите относно хелатираните хранителни микроелементи и разтворите на хранителните микроелементи следва да бъдат адаптирани, за да се позволи употребата на повече от един хелатиращ агент, да се въведат общи стойности за минималното съдържание на водоразтворими хранителни микроелементи и да се гарантира, че всеки един хелатиращ агент, който хелатира минимум 1 % от водоразтворимия хранителен микроелемент и който е идентифициран и определен количествено съгласно стандарт EN, е етикетиран. Необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг преходен период, който да даде възможност на икономическите оператори да продадат наличните количества торове. |
(4) |
Цинков оксид (CAS 1314-13-2) на прах е цинков тор, включен в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Употребата на цинков оксид под формата на прах създава потенциален риск от прахообразни частици. Употребата на цинков оксид под формата на стабилна водна суспензия предотвратява подобен риск. Поради това суспензията на цинков тор следва да бъде призната за „ЕО тор“ с цел по-безопасна употреба на цинков оксид. За да се позволи гъвкавост във формулациите, използването на цинкови соли, както и на един или повече видове цинкови хелати също следва да бъде разрешено във всички подобни суспензии на водна основа. |
(5) |
В член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се регламентират правилата относно състава и етикетирането на торове от смеси от хранителни микроелементи, но подобни смеси все още не фигурират сред видовете торове, включени в приложение I. Поради това торовете от смеси от микроелементи не могат да се продават като „ЕО торове“. По тази причина обозначенията на видовете торове с хранителни микроелементи, твърди или течни, трябва да бъдат включени в приложение I. |
(6) |
Имино-ди-янтарната киселина (IDHA) е хелатиращ агент, който е разрешен за употреба в две държави-членки за листно подхранване, за внасяне в почвата, в хидропониката и фертигацията. Имино-ди-янтарната киселина следва да бъде включена в списъка с разрешени хелатиращи агенти в приложение I, за да стане по-леснодостъпна за земеделските производители в Съюза. |
(7) |
Съгласно член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 контролът на „ЕО торовете“ трябва да се извършва в съответствие с методите за анализ, описани в него. Някои методи обаче не са международно признати. Европейският комитет по стандартизация вече е разработил EN стандарти, които следва да заменят посочените методи. |
(8) |
Валидираните методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Поради това следва да се прави разграничение между валидираните EN стандарти и невалидираните методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите. |
(9) |
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от Европейския комитет по стандартизация. |
(10) |
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен. |
(11) |
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003, |
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Преходни разпоредби
Букви а)—д) от точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 9 октомври 2012 г. за торове, които са пуснати на пазара преди 9 март 2011 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 февруари 2011 година.
За Комисията
Председател
José Manuel BARROSO
(1) ОВ L 304, 21.11.2003 г., стр. 1.
ПРИЛОЖЕНИЕ I
Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя, както следва:
1. |
В раздел Г се вмъкват следните вписвания 2.1 и 2.2:
|
2. |
Раздел Д.1 се изменя, както следва:
|
3. |
Раздел Д.2 се изменя, както следва:
|
4. |
В раздел Д.3.1 се добавя следното вписване:
|
ПРИЛОЖЕНИЕ II
Раздел Б от приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя, както следва:
1. |
Метод 2.6.2 се заменя със следното: „ Определяне съдържанието на общ азот в торове, съдържащи само нитратен, амонячен и карбамиден азот, чрез два различни метода EN 15750: Торове. Определяне съдържанието на общ азот в торове, съдържащи само нитратен, амонячен и карбамиден азот, чрез два различни метода. Този метод за анализ е изпитан чрез ринг-тест.“ |
2. |
Добавя се следният метод 2.6.3: „ Определяне на карбамидни кондензати чрез HPLC — изобутилидендикарбамид и кротонилидендикарбамид (метод А) и олигомери на метиленкарбамида (метод В) EN 15705: Торове. Определяне на карбамидни кондензати чрез високоефективна течна хроматография (HPLC). Изобутилидендикарбамид и кротонилидендикарбамид (метод А) и олигомери на метиленкарбамида (метод В) Този метод за анализ е изпитан чрез ринг-тест.“ |
3. |
Добавя се следното заглавие на метод 5: „Въглероден диоксид“ |
4. |
Вмъква се следният метод 5.1: „ Определяне на въглероден диоксид — Част 1: метод за твърди торове EN 14397-1: Торове и материали за варуване. Определяне на въглероден диоксид. Част I: метод за твърди торове Този метод за анализ е изпитан чрез ринг-тест.“ |
5. |
Метод 8.9 се заменя със следното: „ Определяне съдържанието на сулфати чрез три различни метода EN 15749: Торове. Определяне съдържанието на сулфати чрез три различни метода Този метод за анализ е изпитан чрез ринг-тест.“ |