11/ 39 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
210 |
32005R0713
L 121/1 |
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 713/2005 НА СЪВЕТА
от 10 май 2005 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално членове 18 и 19 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишно разследване и съществуващи мерки
(1) |
Съветът, посредством Регламент (ЕО) № 2164/98 (2), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици със широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажби на дребно (засегнатия продукт) и попадат под кодове по КН ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 и ex 2941 90 00 и са с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 0 и 12 %, наложено върху вноса на поименно посочени износители с остатъчно мито от 14,6 %, наложено върху вноса от други износители. |
II. Молба за комбиниран преглед след изтичането (краен) и по време на действието (междинен) на мерките
(2) |
След публикуването на уведомление за предстоящото изтичане (3) на действащите окончателни мерки, Комисията получи молба за започване на комбиниран междинен и краен преглед относно изтичането на мерките на Регламент (ЕО) № 2164/98 съгласно член 18, параграф 2 и член 19, параграф 2 от основния регламент, изпратено от свързани производители на сходен продукт от Общността, а именно Sandoz GmbH, Австрия и Sandoz Industrial Products SA, Испания (молителите). Молителите представляват голяма част от производството в Общността, а именно над 40 % от общото производство на някои антибиотици с широк спектър на действие. |
(3) |
Молбата се базира на основанието, че е много вероятно резултатът от изтичането на мерките да бъде продължаване или повторение на субсидирането и вредата върху индустрията на Общността и че, както се твърди, нивото на мерките, които са в сила, не е подходящо, за да бъде неутрализирано субсидирането, което е причинявало вредата. |
(4) |
Преди започването на комбинирания преглед и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 9 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия (ПИ), че е получила молба за преглед, надлежно подкрепена от необходимите документи. ПИ е поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. ПИ не прие поканата на Комисията за консултации. |
III. Започване на комбиниран краен и междинен преглед
(5) |
Комисията извърши преглед на доказателствата, предоставени от молителите и счете, че дават достатъчно основания за започването на преглед в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 2 и член 19, параграф 2 от основния регламент. След консултации със Консултативния комитет, чрез уведомление, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) Комисията започна комбиниран краен и междинен преглед на Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета. |
IV. Период на разследване
(6) |
Разследването обхваща периода от 1 април 2002 г. до 31 март 2003 г. (период на разследване в рамките на прегледа или ПР). Проверката на тенденциите в контекста на вредата обхваща периода от 1 януари 1999 г. до края на периода на разследване в рамките на прегледа (разглеждан период). |
V. Засегнати от разследването страни
(7) |
Комисията официално информира молителите, други известни производители от Общността, изнасящите производители, доставчиците нагоре по веригата, потребителите и ПИ за започването на разследването. Заинтересованите страни получиха възможност да изразят становището си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Писмените и устни коментари, представени от страните, бяха разгледани и където беше уместно, взети предвид. |
(8) |
Предвид очевидно големия брой изнасящи производители на засегнатия продукт от Индия, упоменати в молбата, в съответствие с член 27 от основния регламент е предвидено използването на семплинг техники за разследването на субсидирането. |
(9) |
Въпреки това, само ограничен брой изнасящи производители се представиха и предоставиха информацията, която се иска за нуждите на семплинга. Следователно използването на техники за семплинг не се счита за необходимо. |
(10) |
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които се знае, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в уведомлението за започване на разследването. Бяха получени отговори от пет производители от Общността, седем изнасящи производители, един вносител, двама доставчика нагоре по веригата и ПИ. |
(11) |
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за определянето на субсидирането и на вредата, както и за установяването дали има вероятност от продължение или повторение на субсидирането и вредата и дали продължаването или изменението на мерките няма да противоречи на интересите на Общността. Извършена е проверка на място на обектите на следните заинтересовани страни:
|
VI. Оповестяване и коментари върху процедурата
(12) |
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се е оформило намерението да бъде предложено продължаването на мерките. Беше им предоставен също така и разумен срок, в който да направят коментар. Някои страни направиха коментари в писмен вид. Освен това ПИ и трима изнасящи производителя представиха техните становища при изслушване след оповестяването, които бяха обобщени след това. Всички становища и коментари бяха надлежно взети предвид, както е посочено по-долу. |
(13) |
ПИ и един изнасящ производител посочиха при изслушване след оповестяването, че молителите не произвеждат един вид от сходния продукт, а именно цефалексин и твърдяха, че по отношение на този вид започнатото разследване следва да бъде прекратено. |
(14) |
В отговор на това становище следва да се припомни, че още при първоначалното разследване е установено, че всички видове на продукта, обект на разследването (виж по-долу в раздел Б) представляват една и съща категория на продукта (5). Всички видове принадлежат към същата категория, тоест са непакетирани полусинтетични антибиотици с широк спектър на действие и имат едно и също приложение, а именно да бъдат оформени като дози, които са ефективни при лечението на редица заразни болести. По този начин, тъй като всички видове формират един продукт за целите на настоящата процедура, който се произвежда от молителите, горният аргумент следва да бъде отхвърлен. |
(15) |
ПИ и един изнасящ производител възразиха, че неконфиденциалните отговори на производителите от Общността не са достатъчно подробни и не са представени в съответствие с член 29 от основния регламент. Твърди се, че липсата на информация в неконфиденциалните отговори реално лишава сътрудничещите износители от възможност да защитят своите интереси, свързани с вредата и анализа на причинно-следствената връзка. |
(16) |
В тази връзка следва да се отбележи, че както е посочено в част Д, индустрията на Общността в настоящото разследване е представена само от две страни, а именно Sandoz и DSM. Освен това едната от тях произвежда само амоксициклин трихидрат и ампицилин трихидрат, докато другата произвежда и цефалексин. Тези конкретни обстоятелства, свързани с индустрията на Общността, засилват конфиденциалния характер на някои данни, предоставени по време на разследването. Във всеки случай, файлът, предоставен за проверка на заинтересованите страни, съдържа неконфиденциални отговори на въпросника от двамата сътрудничещи производители от Общността, като конфиденциалната информация е представена под формата на индекси, за да бъде дадена възможност да се разбере същността на предоставените данни. Следователно неконфиденциалните отговори на въпросника от страна на производителите от Общността все пак се разглеждат в съответствие с разпоредбите на член 29 от основния регламент. Освен това, важно е да се отбележи, че индексираните данни за вредата, разкрити и изложени в част Е от настоящия регламент, предоставят на всички заинтересовани страни достатъчно ясна картина по отношение на вредата и причинно-следствените връзки, така че да дадат възможност за оценка на анализа и защита на интересите. |
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
I. Разглеждан продукт
(17) |
Продуктът, който е предмет на този преглед е същият като разглеждания продукт от Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или във някаква форма или опаковка за продажби на дребно, попадат под кодове от КН (комбинираната номенклатура) бивш 2941 10 10, ex 2941 10 20 и ex 2941 90 00 и са с произход от Индия (разглеждан продукт). |
II. Сходен продукт
(18) |
По време на изслушването си след оповестяването ПИ и един изнасящ производител обръщат внимание на факта, че един производител от Общността споменава разлики в „стабилността, чистотата, пробите, галеновите свойства и др.“ при сравнението на засегнатия продукт с сходния продукт. Освен това, единственият сътрудничещ вносител споменава различия по отношение на разтворимостта във вода. |
(19) |
Все пак, разглежданият продукт и сходният продукт следва да отговарят на едни и същи международни фармакопеи с определени спецификации. Независимо от факта, че не са еднакви във всички отношения, те си приличат така, както се изисква от член 1, параграф 5 от основния регламент. |
(20) |
Затова разследването потвърди, че амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, произведени и продавани в Общността от производителите в Общността са с идентични или с много сходни характеристики и употреби с тези на засегнатия продукт и следователно могат да се считат за сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент. |
В. СУБСИДИИ
I. Въведение
(21) |
Въз основа на информацията, която се съдържа в молбата за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните режими, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии: |
1. Национални режими:
(22) |
Режимите от а) до г), посочени по-горе, се базират на Закона за (развитие и регулиране на) чуждестранната търговия 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влиза в сила на 7 август 1992 г. (Закон за чуждестранната търговия). Законът за чуждестранната търговия дава право на ПИ да издава уведомления, свързани с политиката на внос и износ. Те са обобщени в документите „Политика на внос и износ“, които се издават от Министерство на търговията всеки 5 години и редовно се актуализират. Един документ за политиката на внос и износ има отношение към периода на разследване във връзка с прегледа при конкретния случай, а именно петгодишния план, който се отнася за периода от 1 април 2002 г. до 31 март 2007 г. (EXIM-policy 02-07). Освен това ПИ определя процедури, свързани с EXIM-policy 02-07 в „Наръчник на процедурите – 1 април 2002 г. до 31 март 2007 г., том I)“ (НОР I 02-07) (6). Наръчникът с процедури също се актуализира редовно. |
(23) |
Режимите по отношение на данъка върху доходите, посочени по-горе в точка д) се базират на Закона за данък върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година от Закона за финансите. |
(24) |
Режимът за експортно кредитиране, посочен в буква е) по-горе се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (БРФИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране. |
2. Регионални режими
(25) |
Въз основа на информацията, която се съдържа в молбата за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, Комисията разследва също така и някои режими, за които се твърди, че са предоставяни от регионалните власти и властите в някои индийски щати.
|
(26) |
Един режим, свързан с данък върху доходите (стимулиране чрез прехвърляне на данък върху доходите за научноизследователска дейност) и трите регионални режими (индустриално стимулиране на Пенджаб, индустриално стимулиране на Гуджарат и възстановяване на данък за електроенергия на Гуджарат) не са посочени в молбата за преглед. Следователно в съответствие с член 22, параграф 1 и член 11, параграф 10 от основния регламент, Комисията уведоми ПИ относно евентуалното разширяване на обхвата на разследването, така че да бъдат включени тези режими. ПИ е поканено на консултации с цел изясняване на фактическата обстановка по отношение на режимите и постигане на взаимно съгласувано решение. След тези консултации и поради липсата на постигнато взаимно съгласувано решение, Комисията включи тези четири режими в разследването на субсидирането. |
3. Общи коментари във връзка със субсидирането
(27) |
Двама изнасящи производители възразиха, че режимът за авансово лицензиране, режимът за стимулиране чрез облекчаване на данъка върху доходите при научноизследователска дейност и режимът за експортно кредитиране следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като прегледът следва да обхваща само предварително проучени режими. В конкретния случай, тези три режими и разследваните областни режими не са били предмет на първоначалното разследване. |
(28) |
Съответните разпоредби на основния регламент, касаещи междинния и крайния преглед обаче не предвиждат такъв тесен подход при прегледите. Например, при междинния преглед мерките могат да бъдат увеличени в съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент, ако съществуващите мерки не са достатъчни да компенсират субсидия, която подлежи на изравнителни мерки. Член 19, параграф 4 от основния регламент допълнително изисква проверка, при която „да бъде установено дали обстоятелствата, свързани със субсидирането (…) са се променили в значителна степен“. По този начин, междинният преглед по отношение на субсидирането може сам по себе си да доведе до пълна преоценка на цялостните рамки на субсидиране, а не само на първоначално разследваните режими на субсидиране, от които евентуално може да се възползва засегнатия продукт. Освен това, не е нужно прегледът при изтичане на мерките да е насочен към първоначално разследваните режими. Член 18, параграф 2 от основния регламент касае „продължаване или повторение на субсидирането“, тоест в най-общ план, а не до първоначално разследваните режими на субсидиране. Следователно, прегледите не се ограничават до първоначално разследваните режими, а изискват определяне на настоящето и бъдещо субсидиране, включително програми, които не са предварително проучени. Всъщност само такъв подход би постигнал адекватен анализ на фактическата ситуация по отношение на субсидирането през определен период на разследването. В противен случай правителствата могат успешно да се укрият от мерки, свързани със субсидирането, като преименуват даден режим или направят леки структурни промени в нея. Това ще осуети целта и ефекта на изравнителните мерки, а именно противопоставяне на вредата от субсидирането. |
II. Режими в национален мащаб
1. Режим за авансово лицензиране (САЛ)
а) Правна основа
(29) |
Подробно описание на режима се съдържа в точки от 4.1.1 до 4.1.14 от EXIM-policy 02-07 и раздели от 4.1 до 4.30 от HOP I 02-07. |
б) Право на участие
(30) |
САЛ се състои от шест подрежими, които са описани по-подробно в точка 31. Тези подрежими, inter alia, се различават в обхвата на участие. Производителите износители и търговците износители „свързани с“ допълнителни производители имат право да участват в САЛ на действителен износ и на САЛ на годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител имат право да участват в САЛ на междинните доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „недействителния износ“, както е посочено в точка 8.2 от EXIM-policy 02-07, както и доставчиците на експортно ориентирани единици (ЕОЕ) имат право да участват в САЛ на недействителен износ. В крайна сметка междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на ползите от „недействителен износ“ по подрежимите на нареждане за авансово разрешаване (НАР) и насрещен вътрешен акредитив. |
в) Практическо осъществяване
(31) |
Предварителни лицензи могат да бъдат издавани за:
|
(32) |
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти, притежателят на разрешително е правно задължен да води „верен и точен отчет на потреблението и оползотворяването на вносни стоки, свързани с разрешителното“ в определен формат (глава 4.30 и приложение 18 към НОР I 02-07), тоест регистър на действителното потребление (регистъра от приложение 18). |
(33) |
Що се отнася до подрежими i), iii) и iv), посочени в точка 31 по-горе, допустимият внос и задълженията при износа (включително недействителния износ) са фиксирани по обем и стойност от ПИ и отбелязани в разрешителното. Освен това, по време на вноса и износа съответните сделки следва да бъдат отбелязвани върху разрешителното от правителствени служители. Обемът на вноса, допуснат по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за произведена продукция спрямо вложените суровини (SIONS). За повечето продукти, включително за засегнатия продукт, съществуват SIONS, които са публикувани в НОР II 02-07. |
(34) |
В случая на подрежим, ii) посочен в точка 31 по-горе (САЛ на годишни потребности), в разрешителното се отбелязва само стойността на допустимия безмитен внос. Притежателят на разрешителното е задължен да „поддържа връзката между вносните суровини и крайния продукт“ (параграф 4.24А, буква в) HOP I 02-07). |
(35) |
Вносните суровини не са прехвърляеми и следва да бъдат използвани за производството на съответния краен продукт за износ. Задължението за износ следва да бъде изпълнено в рамките на определен срок след издаването на разрешителното (18 месеца с възможност за удължаване на два пъти по шест месеца). В случай на САЛ на годишни потребности не се допуска удължаване на срока. |
(36) |
По време на разследването беше установено, че суровините, които сътрудничещите износители са внесли без мита в съответствие с определения от SIONS допустим внос по различните подрежими надвишават материалите, които са необходими за производството на посоченото количество на произлизащия краен продукт за износ. SIONS не са точни по отношение на засегнатия продукт. Освен това по време на периода на разследването нито един от сътрудничещите износители не води точен регистър въз основа на действително потребление. В четири случая такъв регистър изобщо липсва въпреки правното задължение за неговото наличие (виж точка 32 по-горе). В два случая дружествата не са регистрирали действителното потребление. Нито разследваните износители, нито ПИ са могли да докажат, че освобождаването на вноса от мито не е над допустимото. |
г) Коментари след оповестяването
(37) |
ПИ и пет сътрудничещи износителя представиха коментари по САЛ. Те твърдят, че САЛ работи като система за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита при заместване, която, както се твърди, прилича на системата за активно усъвършенстване на ЕО, със система за проверка в съответствие с разпоредбите на приложения I, II и III от основния регламент, чрез която се наблюдава връзката между внесените без мита суровини и получените продукти за износ. ПИ и двама износители възразиха също така че само свръх освобождаването от мита би могло да подлежи на изравнителни мерки. Що се отнася до системата за проверка, те настояваха за използване на адекватна система за проверка. В тази връзка те посочиха известен брой елементи за проверка, които бяха предоставени на ПИ за такава проверка, включително SIONS, количествена информация от документите за вноса и износа, регистър на оставените стоки на митница при вноса и износа по САЛ, регистър на потреблението, книга за регистриране на дължимите мита при износ (книга РДМИ), проверка на изкупуването след осъществяване на вноса и износа, допълнителни проверки от страна на индийската администрация, свързана с акцизите и митни сборове, периодични одити и правни процедури в случай на „разминаване“. Все пак, ПИ и един износител признаха, че SIONS „могат да понижат това, което е действително консумирано“. Освен това нито един производител не е представил достатъчно доказателства, че е изпълнил задължението си да поддържа регистър на потреблението, както се изисква в EXIM-policy. Двама износители твърдят, че разследващият орган сам е трябвало да изчисли степента на свръх освобождаване от митни сборове. В заключение е заявено, че ЕО е ограничена от прецеденти, при които не е налагала изравнителни мерки при САЛ. В изслушване след оповестяването един износител предостави изчисление на митни сборове, за които е допуснато свръх освобождаване. |
д) Извод
(38) |
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент, тоест финансово съдействие на ПИ, от което се възползват разследваните износители. |
(39) |
Освен това, действителният износ при САЛ, САЛ на годишни потребности и САЛ на междинни доставки са юридически обвързани с осъществяването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравнителни мерки по смисъла на член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Без ангажимент, който да е свързан с износа, дадено дружество не може да се възползва от тези режими. |
(40) |
Недействителният износ при САЛ при условностите на настоящия случай de facto зависи от осъществяването на износа. Този режим е използван само от едно дружество, в незначителна степен и то само при доставка на ЕОЕ или единици в СИЗ, и двете категории са посочени в точка 8.2, буква б) на EXIM-policy 02-07. Това дружество заяви, че клиентите му в крайна сметка изнасят засегнатия продукт. Целта на ЕОЕ/СИЗ е износ, както е посочено в точка 6.1 на EXIM-policy 02-07. Така например местен доставчик получава привилегии при недействителен износ при САЛ, тъй като ПИ очаква приходи от износ, които обаче впоследствие се получават от износител, който се намира в ЕОЕ/СИЗ. Според член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент, дадена субсидия следва да се счита за зависима от износа, когато фактите сочат, че предоставянето на субсидията, макар и не юридически обвързана с осъществяването на износа, всъщност е свързано с действителни или очаквани експортни приходи. |
(41) |
Никоя от четирите режими, използвани в настоящия случай не може да се счита за система за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита при заместване на вносни суровини с местни по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Това заключение се потвърждава след внимателно разглеждане на становищата след оповестяването. Те не съответстват на стриктните правила, посочени в приложение I, i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита при режими на заместване) от основния регламент. ПИ не прилага ефективно системата за проверка или процедурите за потвърждение дали и в какви размери се използват суровините при производството на стоките за износ (приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент и в случаите на режими за възстановяване на мита поради заместване приложение III, точка II, параграф 2 от основния регламент). SIONS не са достатъчно точни по отношение на засегнатия продукт. Това заключение не е променено в резултат на коментари след оповестяването. Точно обратно, ПИ дори призна, че SIONS са неточни. По този начин те потвърдиха, че само SIONS не могат да се приемат като система на проверка на действителното потребление, тъй като строежа на тези прекалено разточителни стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са употребени при продукцията за износ. Още повече, че ПИ така и не осъществява ефективен контрол въз основа на правилно воден регистър на действителното потребление (регистър от допълнение 18). Освен това ПИ не извърши допълнителна проверка, въз основа на действително използваните входни суровини, макар и тя да е необходима при липсата на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, точка II, параграф 5 и приложение III, точка II, параграф 3 от основния регламент), нито доказа, че няма свръх освобождаване. Сравнимостта на САЛ със системата за активно усъвършенстване на ЕО е без значение, тъй като системата на ЕО не е предмет на настоящото разследване. |
(42) |
Другите елементи на проверка, посочени при оповестяването вече или не съществуват (напр. книгата РДМИ е премахната от EXIM-policy 02-07) или, при отсъствието на ефективен контрол чрез регистри за действително потребление, се базират на твърде разточителни SIONS, което не е достатъчно (напр. информацията от документите за вноса и износа, регистъра на стоките, оставени на митница, контрол върху обратното изкупуване при САЛ). Не са представени доклади от одитите на индийските власти по отношение на изнасящите производители, обект на разследването. |
(43) |
Накрая, тъй като САЛ никога преди не е анализирана въз основа на факти, сравними с установените при настоящото разследване, и по-специално с оглед на неточността на SIONS по отношение на засегнатия продукт, няма обвързващ предишен случай, при който да не са приложени изравнителни мерки спрямо режима. |
(44) |
Следователно тези четири подрежими подлежат на изравнителни мерки. |
е) Изчисляване на размера на субсидията
(45) |
Поради липсата на системи за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита при заместване на вносни суровини с местни, привилегията, спрямо която могат да бъдат наложени изравнителни мерки, е пълно освобождаване от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини за влагане в продукта. Обратно на становищата на ПИ и двама износители, представени след оповестяването, основният регламент не само предвижда изравнителни мерки, които да компенсират прекомерното освобождаване от мита. В съответствие с член 2, параграф 1, буква а), ii) и приложение I, i) от основния регламент само прекомерното освобождаване от мита може да бъде обект на изравнителни мерки, при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. При настоящия случай обаче тези условия не са изпълнени. Така, ако бъде установено, че липсва адекватен процес на наблюдение, горното изключение за режимите на възстановяване на мита не е приложимо, по-скоро се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на (очакваните приходи от) неплатените мита, отколкото предполагаемо свръх освобождаване. Както е посочено в приложения II, точка II и III, точка II от основния регламент, тежестта за изчисляване на такова свръх освобождаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, според член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на исканата система за проверка. Освен това допълнително следва да се отбележи, че при отсъствието на ефективно прилагана система на проверка, допълнителната проверка от страна на индийските власти следва да бъде осъществявана своевременно, тоест нормално преди проверката на място при разследване във връзка с изравнителни мита. Изчислението на размера на митото при свръх освобождаване, предоставено от един износител след оповестяването, нито е своевременно, нито е направено от ПИ. Следователно трябва да бъде пренебрегнато. |
(46) |
Размерът на субсидиите за износителите, които използват САЛ, е изчислен въз основа на очакваните вносни мита (основните мита и специалните допълнителни мита) върху суровините, внесени по четирите подрежими, които се използват при производството на засегнатия продукт по време на периода на разследване във връзка с прегледа, както е посочено в точка 31 (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, средствата, които задължително са изразходвани за получаването на субсидията, са извадени от размера на субсидиите при направено обосновано молба. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, сумите на субсидиите са разделени на експортния оборот, генериран от засегнатия продукт по време на периода на разследването, като подходящ делител, тъй като субсидиите зависят от осъществяването на износа и не са предоставяни при позоваване на количествата, които са изработени, завършени, изнесени или транспортирани. |
(47) |
Шест дружества се възползваха от този режим през периода на разследването във връзка с прегледа и получиха субсидии в размер между 22,0 % и 25,8 % (виж таблицата към позоваване 154). |
2. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
а) Правна основа
(48) |
Подробното описание на DEPBS се съдържа в точка 4.3 от EXIM-policy 02-07 и в раздел 4 от HOP I 02-07. |
б) Право на участие
(49) |
Всеки производител-износител или търговец-износител има право да участва в този режим. |
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(50) |
Износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за засегнатия продукт. Те се определят въз основа на SIONS, като се вземе предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в експортния продукт и подлежащите на облагане с мито категории при такъв предполагаем внос, независимо дали вносните мита са платени в действителност или не. |
(51) |
За да има право дадено дружество да получи помощ по този режим, дружеството трябва да осъществява износ. По времето на експортната сделка, износителят следва да подаде декларация до властите на Индия, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им, индийските митнически власти издават експортна товарителница. Този документ удостоверява, наред с другото, сумата на кредита по DEPBS, който може да бъде предоставен при тази експортна сделка. На този етап износителят знае размера на помощта, която ще получи. След издаването на експортната товарителница, ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът по DEPBS, използван за изчисляване на помощта, е същия като приложения по време на изготвянето на експортната декларация. Следователно, няма възможност за изменения на размера на помощта със задна дата. |
(52) |
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. |
(53) |
Такива кредити могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Стоките, които се внасят срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на местния пазар (предмет на данък върху продажбите) или да бъдат използвани другояче. |
(54) |
Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на издаване. |
(55) |
Заявлението за кредит по DEPBS може да покрие до 25 експортни сделки, а ако се регистрират по електронен начин – неограничен брой експортни сделки. При кредити по DEPBS на практика няма строго ограничени крайни срокове, тъй като времевите интервали, посочени в раздел 4.47 от НОР I 02-07 винаги се отчитат от най-последната експортна сделка в рамките на дадено молба за кредит по DEPBS. |
г) Коментари след оповестяването
(56) |
При оповестяването трима износители, които са получили помощи по режима, направиха коментари по отношение на анализа на DEPBS, както е посочено по-горе. Те изразиха становище, че i) противно на заключенията от точки (53) и (59), материалите, които се внасят по DEPBS трябва да се използват за експортно производство и кредити по DEPBS могат да бъдат получени само ако стоките, които се изнасят са с мита върху внесените суровини, вложени в тях, ii) новата методика за изчисление за суми, които подлежат на изравнителни мерки (насочена към експортните сделки, виж съображения 61 и 62) не бива да бъде използвана, тъй като помощта, както се твърди, се дава само при използването на кредита и поради факта, че новият подход се отличава значително от по-ранната практика в ЕО, iii) спрямо DEPBS следва да бъдат наложени изравнителни мерки дотолкова, доколкото тези кредити са получени за засегнатия продукт и iv) следва да бъде взето предвид намалението на размера на кредитите по DEPBS от февруари 2004 година. |
д) Изводи по отношение на DEPBS
(57) |
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Кредит по DEPBS представлява финансово съдействие от ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин ПИ намалява приходите си от мита, които иначе биха били дължими. Освен това, при кредитите по DEPBS се облагодетелства износителя, тъй като подобрява своята ликвидност. |
(58) |
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. |
(59) |
Този режим не може да бъде считан за система за допустимо възстановяване на мита или система за възстановяване на мита при заместване на вносни суровини с местни по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, точка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита при заместване) към основния регламент. Износителят няма задължение да използва стоките, които са внесени без мито при производствения процес, и размера на кредита не се изчислява въз основа на действително използваните количества суровини. Още повече, че няма система или процедура, чрез която да бъде потвърдено кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е направено свръх плащане на вносни мита по смисъла на точка i) от приложение I и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право на помощ по DEPBS независимо дали изобщо внася суровини. За да се възползва от този режим е достатъчно един износител да осъществява износ на стоки, без да е нужно да демонстрира, че вложените в тях суровини са от внос. По този начин, дори износители, които изцяло доставят суровини от местния пазар и не внасят стоки, които да влагат в производството си, имат право да се възползват от DEPBS. |
(60) |
Нито твърдението на един износител, че внасяните по този режим материали следва да се използват като суровини при производството за износ, нито твърдението, че кредити по DEPBS могат да бъдат получени само при условие че върху използвания вносен материал тежи вносно мито, са подкрепени с доказателства. В този контекст, следва да се отбележи, че ПИ не оспори в нито един момент фактическото описание на DEPBS, изложено по-горе. Следователно твърденията следва да бъдат отхвърлени. |
е) Изчисляване на размера на субсидията
(61) |
В съответствие с член 2, параграф 2 и член 5 от основния регламент, размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, е изчислен от гледна точка на помощта за получателя, които са налице през периода на разследването. В тази връзка се счита, че помощта се прехвърля на получателя в момент, в който се осъществява експортна сделка по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже митата, което представлява финансово съдействие по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Както е посочено в съображение 51 по-горе, след като митническите власти издадат товарителницата, в която, освен друго, е посочена сумата по DEPBS, която следва да се предостави при тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не, както и няма право на преценка относно размера на субсидията. Освен това, както е посочено по-горе в същата точка, всяка промяна в размера на кредитите по DEPBS между действителния износ и издаването на разрешително по DEPBS не може да действа със задна дата върху размера на предоставените помощи. В допълнение, както е посочено в съображение 52, в съответствие с индийските счетоводни стандарти дружествата могат да завеждат кредитите по DEPBS с натрупване като приход при осъществяване на експортната сделка. Накрая, по силата на самия факт, че дадено дружество е наясно, че ще получи субсидия по DEPBS и реални помощи по други режими, дружеството вече е в по-изгодна и по-конкурентоспособна позиция, тъй като тези субсидии могат да бъдат отразени при предлагането на по-ниски цени. |
(62) |
Основна причина за налагането на изравнително мито е компенсирането на нелоялните търговски практики, основани върху незаконно конкурентно предимство. Предвид горното се счита за приемливо оценката на помощта по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от всички експортни сделки по този режим през периода на разследване. |
(63) |
Коментарите при оповестяването не са довели до ревизия на метода на изчисление. Новата методика вече е използвана в недалечното минало от Европейските общности, например в контекста на казуса, свързан със системите от графитни електроди (7). Освен това, принципите на правна сигурност и законови очаквания не пречат на промяна в методиката. Най-напред, резултатът от новия метод не е пълна преоценка на режима, която винаги е давала възможност за изравнителни мерки. На второ място този подход е, освен друго, последица от фактите, установени от Комисията в хода на неотдавнашните разследвания, напр. вписване на кредитите по DEPBS с натрупване в съответствие с индийските счетоводни стандарти и фактическата липса на крайни срокове за подаване на заявление за такива кредити в рамките на EXIM policy. Освен това, коментарите след оповестяването потвърдиха, че в момента, в който се извършва експортна сделка по този режим, съответният доставчик получава неотменимо право на кредити по DEPBS. Именно този момент е изключително важен, за да бъде установено прехвърлянето на помощта, както е посочено в съображение 61, а не последващата употреба, тъй като износител с такова неотменимо право е в много по-изгодно финансово отношение. |
(64) |
Противно на становищата на някои изнасящи производители, дори кредита по DEPBS, генериран от продукти, обект на износ, различни от засегнатия продукт, следва да бъде разглеждан, когато се установява сумата на подлежащите на изравнителни мерки кредити по DEPBS. По DEPBS не съществува задължение, което да ограничава използването на кредити само до безмитния внос на суровини, свързани с определен продукт. Тъкмо обратното, кредитите по DEPBS са изцяло прехвърляеми, могат дори да бъдат продавани или използвани за внос на стоки без ограничения (суровините за засегнатия продукт се включват в тази категория), с изключение на средствата за производство. Следователно, засегнатият продукт може да се ползва от всички кредити по DEPBS. |
(65) |
Освен това, намаляването на размера на кредитите по DEPBS след периода на разследването в рамките на прегледа не може да бъде взето предвид, тъй като според член 11, параграф 1 от основния регламент информация, която се отнася до период след ПР, обикновено не следва да бъде взета предвид. Освен това няма гаранция, че в бъдеще ПИ няма да увеличи размера на кредитите по DEPBS. |
(66) |
При направени обосновани твърдения, средствата, които задължително се изразходват във връзка с получаването на субсидията, са извадени от кредитите и е получен размера на субсидията като числител, съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тези субсидии са разделени на целия експортен оборот по време на периода на разследването в рамките на прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидиите зависят от осъществяването на износа, а не се отпускат в съответствие с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Пет дружества се възползваха от този режим по време на периода на разследване и получиха субсидии между 3,2 % и 8,0 % (виж таблицата в съображение 154). |
3. Режим на експортно ориентираните единици („СЕОЕ“)/Режим на специалните икономически зони (ССИЗ)
а) Правна основа
(67) |
Подробностите относно тези режими се съдържат съответно в глава 6 (СЕОЕ) и глава 7 (ССИЗ) на EXIM-policy 02-07 и НОР I 02-07. |
б) Право на участие
(68) |
С изключение на изцяло търговските дружества, всички предприятия, които по принцип се ангажират да изнасят цялото си количество стоки или услуги, могат да бъдат изградени по СЕОЕ и ССИЗ. Все пак, за разлика от обслужващия и селскостопанския сектор, предприятията в индустриалните отрасли следва да отговарят на изискването за минимален инвестиционен праг по отношение на материалните активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право да участват в СЕОЕ. |
в) Практическо осъществяване
(69) |
ССИЗ е режимът приемник на предишния Режим на зоните за преработка при износа (СЗПИ). СИЗ представляват специално очертани безмитни територии, които по EXIM-policy 02-07 се считат за чужда територия за целите на търговските операции, митата и данъците. Вече работят 14 СИЗ и други 13СИЗ са одобрени от индийските власти. |
(70) |
ЕОЕ от друга страна са по-гъвкави в географско отношение и могат да бъдат установени навсякъде в Индия. Този режим допълва ССИЗ. |
(71) |
Заявлението за статут на ЕОЕ или СИЗ следва да съдържа подробности за следващия петгодишен период, освен за друго, за планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, изискванията по отношение на вноса и местни изисквания. В случай, че властите приемат заявлението на дружеството, ще му бъдат съобщени общите и специални условия, съпътстващи това одобрение. Признаването му като дружество в рамките на СИЗ/ЕОЕ е валидно за срок от пет години. То може да бъде допълнително подновено. |
(72) |
Решаващо задължение на една ЕОЕ или една СИЗ, както е определено в EXIM-policy 02-07, е да постигне нетна печалба в чуждестранна валута (НПЧВ), тоест през съответния период (пет години) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. |
(73) |
ЕОЕ/единиците в СИЗ имат право на следните отстъпки:
|
(74) |
Макар и отстъпките по двата режими да са сравними до голяма степен, съществуват някои разлики. Например, само една ЕОЕ може да получи 50 % намаление на митата, платими при вътрешни продажби (продажби в зоната на вътрешната тарифа (ЗВТ)), докато при СИЗ са платими 100 % от митата при такива продажби. Една единица ЕОЕ може да продаде до 50 % от оборота си на вътрешния пазар при такава намалена ставка. |
(75) |
Единиците, които работят по тези режими са оставени на митница под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците. |
(76) |
Те са правно задължени да поддържат, в определен формат, точен отчет за целия внос, за потреблението и оползотворяването на всички вносни материали и на осъществения износ. Тези документи следва да се представят на компетентните органи периодично, според изискванията (тримесечни и годишни доклади за напредъка). |
(77) |
Въпреки това, „по някое време (от ЕОЕ или СИЗ единица) ще се изисква да свържат всяка вносна пратка със съответния износ, трансфер до други единици, продажби в ЗВТ или запаси“, параграф 10.2 от приложение 14-I и параграф 13.2 от приложение 14-II към НОР I 02-07. |
(78) |
Вътрешните продажби се изпращат и регистрират на основата на саморазрешаването. Процесът на изпращане на експортните пратки на дадена ЕОЕ се наблюдава от служител от митницата/бюрото по акцизите, който е на постоянна работа в ЕОЕ. Дружеството е задължено да възстанови на ПИ разходите за заплата на такъв постоянен служител. |
(79) |
„Всички дейности на единиците на СИЗ в рамките на зоната, освен ако не е посочено друго, включително износ и повторен внос на стоки“ следва да се осъществяват чрез процедурата на „саморазрешаване“, както е посочено в параграф 29 от приложение 14-II към НОР I 02-07. По този начин не се извършват рутинни проверки на експортните пратки на СИЗ единица от страна на митническите власти. |
(80) |
В настоящия случай, СЕОЕ е използвана от един от сътрудничещите износители. Тъй като ССИЗ не е използвана, не е необходимо да бъде анализирана възможността за прилагане на изравнителни мерки по този режим. Сътрудничещият износител, който използва СЕОЕ е оползотворил режима за вноса на суровини и средства за производство без да плаща вносни мита, да осигурява стоки на местно равнище без акциз, като при това му се изплащат средствата, които е платил като данък продажби и да продаде част от продукцията си на вътрешния пазар. По този начин, той се възползва от всички отстъпки, описани в съображение 73, i) и iv). Засегнатият износител също така се възползва от разпоредбите, свързани с освобождаването от данък върху доходите във връзка с СЕОЕ. Все пак, посоченото освобождаване от данък върху доходите попада под по-широкомащабния режим за освобождаване от данък върху доходите, анализът на който е изложен в съображения 117 и 118. |
г) Коментари при оповестяването
(81) |
При оповестяването един изнасящ производител изрази становище, че СЕОЕ, ако изобщо бъде подлагана на изравнителни мерки, това следва да бъде дотолкова, доколкото митата, платени при вътрешните продажби не покриват напълно сумата на вносните мита, от които е освободен вноса на суровини, използвани за производството на продукти, които се реализират на местния пазар (свръх освобождаване). Износителят е на мнение, че що се отнася до СЕОЕ, която, както се твърди, наподобява системата за активно усъвършенстване на ЕО, е уместно да има система за проверка в съответствие с разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент. В тази връзка се твърди, че в действителност индийските власти не изискват осъществяване на връзка между входящите суровинни материали и произведената продукция за износ (виж съображение 77), тъй като това не е задължително според основния регламент или Споразумението на СТО относно субсидиите и изравнителните мерки (ССИМ) при една добра система на проверка. Освен това, износителят посочва, че вътрешната му система за определяне на партиди осигурява необходимата информация за връзката между входящи материали и изходящ продукт. Износителят допълнително посочи, че вътрешните му продажби представляват по-малко от 5 % от продажбите му по време на ПР. Той също така посочи, че периодичната оценка на месечната възвращаемост от данъци върху продажбите, която се извършва от ПИ, е достатъчна за покриването на стандартите на проверка, определени от основния регламент. |
(82) |
Освен това той твърди, че i) за нуждите на изчисляването не следва да бъде взета предвид не сумата на суровините, внесени през периода на разследването във връзка с прегледа, както е посочено в точка 19 от годишния доклад за напредъка за тази ЕОЕ, а сумата на суровините, които са използвани през този период, както е посочено в точка 20 от същия доклад и ii) периодът на разпределяне по отношение на митата, спестени при вноса на средства за производство, следва да се базира на специфичния за дружеството срок на амортизация, а не на средния срок на амортизация за всички сътрудничещи изнасящи производители. В допълнение е изразено становище, че добавената лихва (прилагания търговски лихвен процент в Индия през ПР) следва да бъде намалена до претеглената средна стойност, на която е основана тази ЕОЕ през периода на разследването. |
д) Извод относно СЕОЕ
(83) |
Освобождаването на ЕОЕ от два вида вносни мита (основното мито и специално допълнително мито) и възстановяването на данък върху продажбите представляват финансово съдействие от страна на ПИ по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Наблюдава се отказ от приходи, които биха били дължими при отсъствието на този режим, а ЕОЕ се облагодетелства по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент, като запазва ликвидността си поради факта, че не се налага да плаща мита, които иначе са дължими и получава право на възстановяване на данъци върху продажбите. |
(84) |
Освобождаването от акциз и неговият еквивалент под формата на вносно мито (допълнително мито) обаче не водят до отказ от приходи, които иначе биха били дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС — CENVAT). Следователно тези мита не са окончателни. Чрез механизма за данъчен кредит по CENVAT се налага окончателно мито само върху добавената стойност, а не върху влаганите материали. |
(85) |
По този начин освобождаването от основното мито, специалното допълнително мито и данъка върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 2 от основния регламент. Те зависят по закон от осъществяването на износа и следователно могат да бъдат считани за специфични и подлежащи на изравнителни мерки според член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на ЕОЕ, както е посочено в параграф 6.1 на EXIM policy 02-07, е задължително условие за получаване на стимулите. |
(86) |
Освен това, обратно на становището на един износител, тези субсидии не могат да бъдат считани като системи за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита при заместване по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Те не са в съответствие със стриктните правила, заложени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила възстановяване на мита при заместване) към основния регламент. Сравнимостта на СЕОЕ със системата за активно усъвършенстване на ЕО в този контекст е без значение, тъй като системата на ЕО не е предмет на настоящото разследване. |
(87) |
Дотолкова, доколкото разпоредбите по възстановяването на данък върху продажбите и освобождаване от данък при внос се използват при закупуване на средства за производство, те не са в съответствие с правилата на системите за допустимо възстановяване на мита, тъй като тези стоки не се консумират в производствения процес, както се изисква от приложение I буква з) (възстановяване на данък при продажбите) и и) (освобождаване от вносни мита). Износителят възрази на този анализ и посочи като аргумент, че тъй като средствата за производство са необходими за производството, те не могат сами по себе си да бъдат изключени от допустимото възстановяване на мита от мита. Все пак тези разсъждения нямат отражение в текста на приложение I буква з) и и), тъй като средствата за производство се използват за самото производство и не се изразходват в него. Следователно аргументът е отхвърлен. |
(88) |
В допълнение и предвид другите ползи по този режим, независимо от внимателното разглеждане на становищата на износителя, беше потвърдено, че ПИ няма ефективна система или процедура за проверка, за да потвърди дали и в какъв размер материалите за влагане в производството без мита и данъци върху продажбата са изразходвани при производството на изнасяния продукт (приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент и в случая на режимите за възстановяване на мита при заместване, приложение III, точка II, параграф 2 от основния регламент). |
(89) |
Една ЕОЕ може да продава значително количество от нейното производство на вътрешния пазар, до 50 % от годишния оборот. Следователно не съществува правно задължение да бъде изнасяно цялото количество от произведените продукти. Още повече, че поради процедурата на саморазрешаване тези вътрешни сделки се осъществяват без надзор и контрол от страна на правителствен служител. Следователно, местата за оставяне на стоки на митница на ЕОЕ поне отчасти не са предмет на физически контрол от страна на индийските власти. Това обаче повишава значението на бъдещите елементи на проверка, особено контрола на връзката между безмитния внос на суровини за влагане и износа на произведените чрез тях продукти, за да могат да бъдат окачествени като система за проверка във връзка с възстановяването на мита. Счита се, че ЕОЕ, предмет на настоящото разследване, през ПР не продава 50 % от годишния оборот на вътрешния пазар, а само около 5 %. Все пак това няма отношение към по-общата оценка на адекватността на прилаганата система за проверка. |
(90) |
Що се отнася до бъдещите етапи на проверка, следва да се припомни, както е посочено в съображение 77 и потвърдено от твърденията на износителя, че една ЕОЕ е вече de jure и непрекъснато длъжна да прави връзка между всяка вносна пратка и местоназначението на съответния получен продукт. Само упражняването на такъв контрол на пратките би осигурил на индийските власти достатъчно информация относно крайното местоназначение на влаганите материали с цел проверка дали освободените от мито/данък продажби не надвишават вложеното в продукцията за износ. Месечните приходи от данъци при вътрешните продажби, които периодично се оценяват от индийските власти, не са достатъчни. Вътрешните системи на дружествата, които се поддържат без да има такова правно задължение в рамките на експортно-импортната политика, като например системата за партиди, също не са достатъчни, за да заместят такова основно изискване за наличието на система за проверка при възстановяване на мита. Освен това една система за проверка при възстановяване на мита от мито следва да бъде проектирана и въведена в действие от правителството, а не изграждането на информационна система да бъде оставено на усмотрението на управлението на всяко отделно засегнато дружество. Докладите от одита на индийските власти са изискани както от дружеството, така и от ПИ, но така и не са предоставени, като не са приведени никакви доводи. Следователно, потвърждава се, че тъй като индийската експортно-импортна политика не изисква задължително от ЕОЕ да регистрира връзката между суровините за влагане и получения продукт, не е изграден ефективен механизъм на контрол от ПИ, чрез който да се определи кои от суровините са изразходвани при производството на продукцията за износ и в какви количества. |
(91) |
Освен това правителството на Индия нито извърши по-нататъшно проучване въз основа на действително изразходваните суровини, макар че такова е необходимо при отсъствието на ефективна система за проверка (приложение II, точка II, параграф 5 и приложение III, точка II, параграф 3 от основния регламент), нито доказа наличието на свръх освобождаване. Следва да се припомни, че такова по-нататъшно проучване по принцип следва да се завърши преди да бъде извършено посещението за проверка при такова разследване, така че проверката, ако бъде счетена за уместна, да може да се базира на заключенията на това по-нататъшно проучване, както е посочено в член 11, параграф 8 и член 26, параграф 1 от основния регламент. |
е) Изчисляване на размера на субсидията
(92) |
Съответно, при отсъствието на система за допустимо възстановяване на мита или система за възстановяване на мита при заместване, помощта, спрямо която могат да бъдат наложени изравнителни мерки, е пълното освобождаване от вносни мита (основно мито и специално допълнително мито), които обикновено се дължат при внос, както и възстановяването на данъка върху продажбите, и двете по време на периода на разследване в рамките на прегледа. |
(93) |
Отхвърлено е твърдението на износителя да бъде взет предвид единствено размера на спестените мита и данъци върху продажбите, които са свързани със суровините, изразходвани през периода на разследване в рамките на прегледа. Прехвърлянето на помощта по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент става при доставката на материалите за влагане без мита или данъци върху продажбите, тъй като обикновено на този етап тези мита са дължими. |
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) и възстановяване на данъка върху продажбите на суровини
(94) |
Размерът на субсидията за износителя, който използва СЕОЕ, е изчислен въз основа на вносните мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени за производствения сектор, неразпределените в дози лекарства и свързващи вещества, и възстановения данък върху продажбите за този сектор, и двете по време на периода на разследване във връзка с прегледа. Таксите, които задължително се плащат за получаването на субсидията в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, се изваждат от нейния размер, за да се получи размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, размерът на тази субсидия е разделен на оборота от износ, генериран от сектора на фармацевтичните продукти на едро (сектора) през периода на разследване във връзка с прегледа, като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа, а не се отпуска с оглед на изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Маржът на субсидията, получен по този начин, е 29,6 %. |
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито и специални допълнителни мита) върху средствата за производство
(95) |
За разлика от суровините, средствата за производство не се влагат физически в завършените стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент, помощта за разследваното дружество е изчислена въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени върху определен период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в отрасъла на засегнатия продукт. С цел да се определи такъв обичаен срок на амортизация се изчислява средното, претеглено от сроковете на амортизация, използвани от всички сътрудничещи износители. Молбата на ЕОЕ, обект на разследването, да се използва срок на амортизация, който е за конкретното дружество, е трябвало да бъде отхвърлено, тъй като „обичаен“ не е синоним на „индивидуален“, а на „представително средно ниво“. Изчислената по този начин сума, която е отнесена към периода на разследването във връзка с прегледа, е коригирана като е добавена лихва за този период, за да бъде отразена стойността на помощта във времето и съответно да бъде установена цялата помощ по този режим за получателя. Размерът на добавената лихва се базира на търговския лихвен процент през периода на разследването в Индия. Молбата на износителя да се използва неговата по-ниска усреднена лихва не е довело до по-различен резултат, тоест маржът на субсидията остава същият. Таксите, които задължително се плащат за получаването на субсидията в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, се изваждат от нейния размер, за да се получи размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент, размерът на тази субсидия е разделен на оборота от износ, генериран от сектора през периода на разследване във връзка с прегледа, като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа, а не се отпуска с оглед на изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Маржът на субсидията, получен по този начин, е 1,3 %. |
(96) |
По този начин, цялостният марж на субсидията по СЕОЕ за засегнатото дружество възлиза на 30,9 %. |
4. Режим за поощряване на експорта на средства за производство (EPCG)
а) Правна основа
(97) |
Подробно описание на EPCG се съдържа в глава 5 от EXIM policy 02-07 и глава 5 на HOP I 02-07. |
б) Право на участие
(98) |
Производители износители, търговци износители „свързани с“ второстепенни производители и доставчици на услуги имат право да участват в този режим. |
в) Практическо осъществяване
(99) |
При условията на задължения за износ, дадено дружество има право да изнася средства за производство (нови и от април 2003 г. и употребявани, но не по-стари от 10 години) при намален размер на митото. В тази връзка ПИ издава при подаване на заявление и плащане на такса разрешително за EPCG. От април 2000 г. режимът предвижда намалена ставка на вносното мито от 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. До 31 март 2000 г. прилаганата действителна ставка на митото е 11 % (включително 10 % допълнителна такса), а за внос с голяма стойност — нулева. С цел да бъдат спазени задълженията, свързани с износа, внесените средства за производство следва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. |
(100) |
Притежателят на разрешително по EPCG може да осигурява средствата за производство от местни източници. В този случай местният производител на средства за производство може да се възползва от възможността за безмитен внос на елементи, които са необходими за производството на тези средства за производство. Алтернативно, местният производител може да поиска помощ за недействителен износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на разрешително по EPCG. |
г) Коментари при оповестяването
(101) |
След оповестяването ПИ и един изнасящ производител изразиха становище, че i) срока на амортизация, използван по отношение на средствата на производство, както те твърдят, не е известен на заинтересованите страни по подходящ начин и ii) не е достатъчно добре изложено защо и до каква степен е добавена лихва, за да се получи сумата на субсидията, спрямо която могат да бъдат приложени изравнителни мерки. |
д) Извод по отношение на EPCG
(102) |
В рамките на EPCG се осигуряват субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово съдействие от ПИ, тъй като тези отстъпки намаляват постъпленията от мита, които са иначе дължими. Освен това с намаляването на митото се прехвърля привилегия върху износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват неговата ликвидност. |
(103) |
Освен това EPCG зависи по право от осъществяването на износа, тъй като такива разрешителни не могат да бъдат получени без ангажимент за износ. Следователно тя се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. |
(104) |
В крайна сметка този режим не може да бъде считан за система за допустимо възстановяване на мита или система за възстановяване на мита при заместване по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Средствата за производство не се покриват от обхвата на такива допустими системи, както е посочено в приложение I, точка i) от основния регламент, тъй като те не се изразходват в производството на изнасяните продукти. |
е) Изчисляване на размера на субсидията
(105) |
Размерът на субсидията е изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява срока на обичайна амортизация на такива средства за производство в антибиотичната промишленост. В съответствие с установената практика, изчислената по този начин сума, която е отнесена към периода на разследване във връзка с прегледа, е коригирана, като е добавена лихва за периода, за да бъде отразена пълната стойност на помощта във времето. За тази цел е счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на периода на разследването. Таксите, които задължително се плащат за получаването на субсидията се изваждат от нейния размер в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, така че да се получи размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент, размерът на тази субсидия е разделен на оборота от износ през периода на разследване във връзка с прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа, а не се отпуска с оглед на изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Размерът на изчислените по този начин субсидии е незначителен. |
(106) |
Тъй като EPCG няма да подлежи на изравнителни мерки в конкретния случай, не е необходимо да се отговаря на съответните коментари, направени след оповестяването. |
5. Режим на експортно кредитиране (ECS)
а) Правна основа
(107) |
Подробностите по режима са изложени чрез циркулярен документ IECD № 5/04.02.02.)2002-03 (Експортно кредитиране в чуждестранна валута) и циркулярен документ IECD № 4/04.02.02/2002-03 (Експортно кредитиране в рупии) на Резервната банка на Индия (RBI), адресиран до всички търговски банки в Индия. |
б) Право на участие
(108) |
Произвеждащите износители и търговците износители имат право да участват в този режим. |
в) Практическо осъществяване
(109) |
В рамките на този режим, RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити, както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да наложат на износителя „с цел да осигурят на износителите кредити на международни конкурентни лихвени проценти“. ECS се състои от две подрежими ECS преди изпращане (пакетен кредит), който покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството и/или спедицията на стоките преди износа и ECS след изпращането, която предвижда заеми на работен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да осигурят известна част от техния нетен банков кредит за експортно финансиране. |
(110) |
В резултат на тези циркулярни писма на RBI износителите могат да получат експортни кредити при преференциални лихвени проценти, сравнено с лихвените проценти на обикновените търговски заеми (кешови кредити), които се определят изцяло в пазарни условия. В тази връзка в циркулярното писмо за експортни кредити в рупии се отбелязва, че „тавана на лихвените проценти по кредитите, които се предлагат на износителите както е посочено в това циркулярно писмо, е по-нисък от максималния размер при отпускане на заеми, който обикновено се начислява на други заематели и в този смисъл представляват отстъпки“. Разликата в процентите може да бъде намалена при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да бъдат в състояние да получат експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия. |
г) Коментари при оповестяването
(111) |
При оповестяването двама износители, които са получили помощи по този режим, възразиха, че ECS не представлява субсидия, спрямо която могат да бъдат предприети изравнителни мерки. В тази връзка те изразиха становище, че i) субсидия, спрямо която могат да бъдат предприети изравнителни мерки, изисква прехвърлянето на публични средства, ii) размерът на кредитите по ECS се определя при пазарни условия, тъй като различните търговски банки предлагат съвсем различни лихвени проценти и iii) лихвените проценти за кешовите кредити са по-високи в сравнение с тези на експортните кредити, тъй като експортното финансиране е по-малко рисково (самоизпълняващо) и в случая с експортно кредитиране в чужда валута поради по-ниската инфлация на свободно конвертируемите чужди валути в сравнение с индийските рупии, което както се твърди оказва влияние върху лихвените проценти. |
(112) |
Освен това, един износител твърди, без да предоставя ново изчисление на маржа на субсидиите, че за целите на изчислението следва да се вземат предвид процентите на други банки, а не на посочените по време на проверката отпускащи заеми банки, като във всеки случай за сравнението следва да се вземат предвид само най-ниските проценти както за експортни кредити, така и за кешови кредити. Друг износител твърди, без да предоставя доказателства, че средствата по заема следва да бъдат намалени с 25 %, което се твърди, че представлява собствения капитал, макар и в счетоводните документи да е посочен като чужд капитал. |
д) Заключение за ECS
(113) |
Най-напред, преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярните писма на RBI, упоменати в съображение 107, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител, сравнено с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия и в този случай се осъществява прехвърляне на привилегии върху този износител по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Само в случаите на онези сътрудничещи износители, при които са установени такива различия в процентите, е направен извод, че са прехвърлени привилегиите. Противоположно на становищата, изложени по-горе, разликите в лихвените проценти не могат да бъдат обяснени само с пазарното поведение на търговските банки. Експортното финансиране не е само по себе си по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено се възприема като по-рисковано и степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от обекта на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методиката на RBI, която определя максимални размери на лихвите на заемите за всяка търговска банка поотделно. В допълнение, ако не бяха циркулярните писма на RBI, търговските банки не са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-добри лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута. Като се обобщи отговора на тези становища, следва да се припомни, че целта на циркулярните писма на RBI е да бъде осигурено експортно финансиране при „конкурентни лихвени проценти в международен мащаб“ и самата RBI счита лихвените проценти при експортните кредити като „отстъпка“. На второ място, въпреки че търговските банки отпускат преференциални кредити по режима ECS, това представлява финансово съдействие от страна на правителството по смисъла на член 2, параграф 1, iv) от основния регламент. В този контекст, следва да се отбележи, че нито член 2, параграф 1, iv) от основния регламент, нито ССИМ изискват промяна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в точки i), ii) и iii) от член 2, параграф 1 от основния регламент. RBI е обществен орган и следователно попада под определението за „държавен“, както е посочено в член 1, параграф 3 от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а управлението ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частните органи, тъй като търговските банки са обвързани от условия, освен други, свързани с максималните тавани на лихвените проценти върху експортните кредити, посочени в циркулярните писма на RBI разпоредбите на RBI, че търговските банки трябва да осигурят определено количество от нетния банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 2, параграф 1, буква а), i) от основния регламент, в този случай заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми при определени условия обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата, член 2, параграф 1, буква а), iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за конкретна и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от осъществяването на износа, член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. |
е) Изчисляване на размера на субсидията
(114) |
Размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на периода на разследване във връзка с прегледа и сумата, която е платима ако същите лихвени проценти бяха приложими за обикновените търговски кредити, използвани от конкретно дружество. Размерът на субсидията (числител) се разделя на общия експортен оборот през периода на разследването като подходящ делител в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидиите зависят от осъществяването на износа, а не се предоставят с оглед на изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. По-късното твърдение от един износител, че сумата на кредита, проверена при посещение на място, следва да бъде намалена с 25 % защото, както се твърди, до такъв размер се състои от собствени средства, нещо, което не е упоменато нито преди, нито по време на посещението за проверка, не е подкрепено с доказателства и следователно не може да бъде прието. Що се отнася до молбата да се използва нова информация по отношение на банките, отпускащи заеми вместо информацията, осигурена по време на посещението за проверка, то също е отхвърлено, тъй като такава информация не е осигурена навреме и не е била обект на проверка. Във всеки случай, този износител не е подкрепил с доказателства твърдението си, че е получил експортно финансиране от търговските банки при най-благоприятните условия. Шест дружества се възползваха от ECS. Те получиха субсидии в размер до 2,3 %. |
6. Режими за данък върху доходите
а) Режим на освобождаване от данък върху доходите при експорт (СОДДЕ)
i) Раздел 80ННС от Закона за данък върху доходите (ЗДД)
(115) |
Беше установено, че четирима от разследваните износители са получили право на възстановяване данък върху печалбата от експортни продажби през периода на разследване във връзка с прегледа. Правната основа на това възстановяване е изложена в раздел 80ННС от ЗДД. |
(116) |
Тази разпоредба на ЗДД беше премахната при оценката на годината 2005 до 2006 (т.е. за финансовата година от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г.) нататък. Следователно, раздел 80ННС на ЗДД няма да предостави помощи на заявителя след 31 март 2004 г. Макар и четирима от разследваните износители да се облагодетелстваха по този режим през периода на разследване във връзка с прегледа, тъй като режимът след това е оттеглен, няма да бъде подложена на изравнителни мерки в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент. |
ii) Раздели 10А и 10Б от ЗДД
(117) |
Пълното освобождаване от данък върху печалбите от експортните продажби на едно новосъздадено предприятие в СИЗ, зона за свободна търговия, технологичен парк за електронен хардуер или софтуерен технологичен парк (раздел 10А от ЗДД) или новосъздадена ЕОЕ (раздел 10Б от ЗДД) през последните 10 години от производството продължава да бъде в сила до 31 март 2010 г. |
(118) |
Едно дружество се възползва през последните 10 години от помощите по раздел 10Б от ЗДД, като се започне от финансова година 1993 до 1994. Поради тази причина това дружество вече няма право на облекчения според раздел 10Б ЗДД, считано от финансова година 2003—2004 нататък. Следователно, в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент, този режим няма да бъде подлаган на изравнителни мерки в настоящия случай. |
б) Облекчаване на данък върху доходите за стимулиране на научноизследователска дейност (ITIRAD)
i) Правна основа
(119) |
Подробното описание на ITIRAD е посочено в раздел 35 (2АВ) на ЗДД. |
ii) Право на участие
(120) |
Дружествата, ангажирани в бизнеса, свързан с биотехнологиите или производството на лекарства, фармацевтични продукти, химически вещества, електронно оборудване, компютри и компютърен софтуер, телекомуникационно оборудване, хеликоптери, самолети или други артикули, за които бъде съобщено, имат право да се възползват от този режим. |
iii) Практическо осъществяване
(121) |
За всеки разход (различен от разходите за земя или сгради) за вътрешните средства за научноизследователска дейност, който е одобрен от Отдела за научни и промишлени изследвания към ПИ, се допуска намаление със 150 % от реално извършените разходи при отчитането във връзка с данъка върху доходите. По този начин, чрез намаляване с 50 % на несъществуващи разходи (тоест разходи, които реално не са направени), базата за определяне на данъка върху доходите и съответно данъчното бреме изкуствено намаляват. |
iv)
(122) |
При оповестяването един износител, който се е възползвал от този режим, предоставя следните становища. Този режим не следва да подлежи на изравнителни мерки, тъй като i) макар и ITIRAD да е ограничено до някои отрасли, тя не е конкретна по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като всички предприятия в тези отрасли имат право да участват и ii) разходите, които са направени след 31 март 2005 г. няма да могат да се възползват от този режим според раздел 35(2АВ) подраздел 5 от ЗДД. |
v) Извод по отношение на ITIRAD
(123) |
В рамките на ITIRAD се осигуряват субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Изкуственото намаляване на основата за облагане с данъка върху доходите представлява финансово съдействие от страна на ПИ, тъй като намалява приходите на ПИ от ДД, който би бил дължим в противен случай. Освен това, намаляването на данъка върху доходите облагодетелства дружеството, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност. |
(124) |
ПИ възрази и повтори при оповестяването без да приведе доказателства, че правото на участие в режима за ITIRAD се базира на обективни критерии и поради този факт режимът не е конкретно насочен. Въпреки това, самата формулировка на раздел 35(2АВ) от ЗДД сочи, че ITIRAD de jure е конкретен режим по смисъла на член 3, параграф 2, буква а) от основния регламент и следователно може да бъде предмет на изравнителни мерки. Правото на участие в този режим не се ръководи от обективни критерии, които са неутрални по смисъла на член 3, параграф 2, буква б) от основния регламент. Помощите по този режим са предоставят само на някои индустриални отрасли, както е посочено в съображение 120; ПИ не е предоставило този режим на всички отрасли. Обратно на твърдението на един износител, такова ограничение съдържа елемент на специфичност, тъй като категорията „група от промишлени отрасли“ от член 3, параграф 2 от основния регламент по същия начин описва отрасловите ограничения. Това ограничение не е с икономически характер и хоризонтално приложение, както например е броя на служителите или размера на дадено предприятие. |
(125) |
Освен това твърдението, че разходите направени след 31 март 2005 г. са изключени от режима, не води до намаляване на възможността ѝ за прилагане на изравнителни мерки по смисъла на член 15, параграф 1 от основния регламент. Не е доказано нито че този режим вече е оттеглен в момента на окончателно оформяне на заключенията на разследването, нито че износителят няма повече да получава ползи по ITIRAD. Точно обратното, ITIRAD е в сила през цялата година на оценка 2005—2006 (тоест през финансова година 2004—2005) и може да продължи предоставянето на помощи по нея. Освен това износителят не е подкрепил с доказателства твърдението си, че не се предвижда удължаването на този режим от ПИ. В действителност действието на този режим вече е било продължавано в миналото (8). Няма признаци такова продължаване да не може да бъде осъществено с бъдещ Закон за финансите, още повече, че нито при коментарите при консултациите, нито при оповестяването ПИ не даде причина да се смята, че от 31 март 2005 г. режимът i) ще преустанови своето действие и ii) няма да бъде заместен от подобна разпоредба, свързана с облекчаване на данъка върху доходите. |
vi) Изчисление на размера на субсидията
(126) |
Размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между дължимия данък върху доходите през периода на разследване във връзка с прегледа, независимо дали се прилагат или не разпоредбите на раздел 35(2АВ) на ЗДД. Размерът на субсидията (числител) е разделена на общия оборот през периода на разследването като подходящ делител в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидиите са свързани с всички продажби, на вътрешния пазар и при износа, а не се предоставя с оглед на изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. За една от дружествата, които се възползваха от ITIRAD, е установен марж на субсидии от 1,5 %. |
III. Регионални режими
1. Режими за индустриално стимулиране (IIS) на правителствата на Гуджарат и Пенджаб
(127) |
Щатите на Гуджарат и Пенджаб предоставят на имащите право индустриални предприятия, режими на стимулиране под формата на освобождаване от и/или отсрочване на плащането на данъци върху продажбите с цел поощряването на индустриалното развитие на икономически изостаналите райони в тези щати. Тъй като на практика режимите са идентични, те се оценяват заедно. |
а) Правна основа
(128) |
Подробно описание на тези режими, прилагани от правителството на Гуджарат (ПГ) и от правителството на Пенджаб (ПП) се съдържа съответно в Резолюция на ПГ № INC-1090-1023-(2)-I(GR № 2) от 16 октомври 1990 г. и Резолюция на ПП № 15/43/96-5IВ/2238 от 20 март 1996 г. |
б) Право на участие
(129) |
Дружествата, които изграждат ново индустриално предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо индустриално предприятие в изостанали райони имат право да се възползват от тези режими. Независимо от това, има изчерпателни списъци с индустриални отрасли, които нямат право да участват в режимите, така че предприятията в някои сфери не могат да се възползват от стимулирането. |
в) Практическо осъществяване
(130) |
В рамките на тези режими дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в два щата, се класифицират в съответствие с тяхното икономическото развитие в отделни категории докато в същото време има райони, които са изключени или „под забрана“ за прилагане на режими на стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на стимулирането са сумата на инвестицията и района, в който е или ще бъде разположено предприятието. |
(131) |
Стимулите могат да бъдат предоставени по всяко време, тъй като няма ограничения нито по отношение на подаване на заявление за предоставянето им, нито в изпълнението на количествени критерии. |
г) Коментари при оповестяването
(132) |
При оповестяването двама износители, които са се възползвали по IIS са изразили становище, че i) IIS не представлява експортна субсидия, а ii) представлява само компенсация за допълнителни разходи поради липсата на подходяща инфраструктура в определените изостанали райони и iii) че от 5 юли 2003 г. един износител вече не се възползва от режима. |
д) Извод по отношение на IIS
(133) |
Тези режими предоставят субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Те представляват финансово съдействие съответно от ПГ и ПП, тъй като стимулирането чрез тях, в настоящия случай освобождаването от данък върху продажбите, намаляват постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Освен това тези стимули предоставят привилегии на дадено дружество, тъй като подобряват финансовото му състояние поради факта, че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими. |
(134) |
Освен това, режимите са специфични за определения район по смисъла на член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставят само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответните щати. Те не се предоставят на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това степента на облагодетелстване зависи от съответния район. |
(135) |
ПИ не споделя тази оценка. То възрази, че международната търговия сама по себе не е обект на данък върху продажбите, както е посочено и в индийската конституция. ПИ допълни, че такива режими не са отказ от приходи, които иначе биха били дължими по отношение на експортните сделки и следователно не следва да подлежат на изравнителни мерки. Противно на становищата след оповестяването от страна на двама износители в тази връзка, режимът не е преценена като експортна субсидия по смисъла на член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент, която е пряко насочена върху износа на засегнатия продукт, но иначе е определена като специфична (виж съображение 134). Пряка връзка между субсидията и изнасяния продукт не се изисква, за да може режимът на субсидиите да дава възможност за прилагане на изравнителни мерки. В съответствие с член 1, параграф 1 от основния регламент е достатъчно да бъде установена пряка връзка между субсидията и дружеството производител. На основата на принципа, че „парите са търгуеми“ всеки вид местна субсидия посредством по-ниски цени ще бъде отразена и в експортните сделки, тъй като такава субсидия подобрява цялостната ликвидност на дружеството. Освен това, ПИ не е предоставило доказателства, че общото освобождаване от данък при експортните продажби покрива задълженията и по отношение на данъка върху материалите за влагане. Всъщност, в настоящия случай дружествата използват IIS за да компенсират задълженията по отношение на данъка върху продажбите. |
(136) |
ПИ възрази, че IIS, макар и да са ограничени до някои изостанали райони на територията на Пенджаб и Гуджарат, не следва да се считат за специфични, тъй като както се твърди, те не облагодетелстват определени предприятия в тези специално определени райони. Все пак ПИ призна, че не всички видове производство в рамките на тези определени територии са подходящи за IIS. Всъщност, регионалното ограничение на режима на държавни субсидии до всички предприятия в специално определени райони в рамките на неговата територия само по себе си носи специфичност. При този вид режими едни дружества са предпочетени пред други, тъй като дадено дружество в подходящ район може да получи помощ, докато нейните конкуренти, които не са разположени в подходящ район не могат. Такова разделение не е обективно по смисъла на член 3, параграф 2, буква б) от основния регламент и следователно специфично, тъй като режимите не се прилагат хоризонтално по цялата територия на щата. |
(137) |
Компенсирането чрез IIS на извънредни разходи, които са направени поради недостатъчната инфраструктура, противно на твърденията на един износител, не променят оценката за тези режими като субсидия, която подлежи на изравнителни мерки. За тези предполагаеми извънредни разходи не са приведени доказателства. |
(138) |
Един износител заяви, че вече няма право да се ползва от помощта по IIS, но не подкрепи това твърдение, например с потвърждение от ПГ. Точно обратното, в докладите за управлението през 2002 г. и 2003 година (периода на разследване във връзка с прегледа) той заявява, че иска удължаване на възможността за ползване на помощта по IIS до 2012 г. Следва да се отбележи, че такова удължаване е възможно по IIS на Гуджарат. Дружеството не е осигурило доказателства, че ПГ е отказало такова удължаване. |
(139) |
Аргументацията на ПГ и твърденията след оповестяването не променят оценката на режимите, освобождаването от данък върху продажбите, като такива, срещу които могат да бъдат приложени изравнителни мерки. |
е) Изчисляване на размера на субсидията
(140) |
Размерът на субсидията е изчислен на базата на размера на данъка добавена стойност, който по правило се дължи по време на периода на разследване, но който не е платен поради тези режими. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тези суми като субсидия (числител) са разделени на общите продажби по време на периода на разследването във връзка с прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидиите не зависят от износа и не се отпускат във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. През този период три дружества се възползваха от тези режими. Те получиха субсидии от 2,4 % (две от тези дружества) и 3,1 %. |
2. Режим за освобождаване на данък върху електроенергията (EDE) на ПГ
(141) |
Щатът Гуджарат предоставя стимули на промишлените предприятия, които имат право на участие, под формата на освобождаване от плащане данък върху електроенергията с цел да поощри индустриалното развитие в икономически изостаналите райони на щата. |
а) Правна основа
(142) |
Подробното описание на режима за освобождаване от мито върху електрическата енергия, прилагана от ПГ е изложено в Закона за облагането на електрическата енергия на Бомбай от 1958 г. и по специално раздели 3, параграф 2, vi) и 3, параграф 2, vii), букви а) и б) от този закон, адаптиран чрез Заповедта за адаптиране на законите на Гуджарат от 1960 г. |
б) Право на участие
(143) |
Дружествата, инвестирали в изостанали райони, или чрез създаване на ново индустриално предприятие или чрез широкомащабни капиталови инвестиции за разширяването на съществуващо индустриално предприятие, имат право да участват. |
в) Практическо осъществяване
(144) |
Режимът е отворен за дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на щата Гуджарат. По този режим ПГ има правомощия да освободи определени райони, както и нови индустриални предприятия от задължението да плащат данък върху електроенергията. Освен това новите индустриални предприятия, установени в специално определени райони в рамките на период от пет години от датата на започване на производството, или се освобождават от данък върху електроенергията или плащат само половината от обичайния размер. |
г) Коментари при оповестяването
(145) |
При оповестяването един износител, който се е възползвал от този режим, изрази становище, че от 4 юни 2004 г. вече не се ползва от този режим. Освен това, друг износител твърди, че изобщо не е използвал този режим. Следва да се отбележи, че по отношение на втория износител, този режим не е включен при определянето на размера на субсидията. |
д) Извод по отношение на EDE
(146) |
Този режим представлява субсидия по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Това представлява финансово съдействие от страна на ПГ, тъй като чрез това стимулиране се намаляват държавните приходи, които иначе биха били дължими. В допълнение, тя предоставя ползи на дружеството получател. Режимът също така е специфичен за определения район по смисъла на член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя на дружества, които са инвестирали в рамките на определени географски области в рамките на юрисдикцията на щата Гуджарат. Освен това критериите и условията за участие в рамките на този режим не са ясно формулирани от закон, разпоредба или друг официален документ. По време на посещенията за проверка е потвърдено, че едно дружество се е възползвало от този режим за период от девет години. Макар и да е поискана такава, дружеството не предоставя информация, различна от Закона за облагането на електрическата енергия на Бомбай, която да доведе до промени в този анализ. |
(147) |
ПИ възрази, че след като срещу този режим не са прилагани изравнителни мерки при друг случай през 1999 г., тъй като е счетена с хоризонтално приложение на територията на целия щат, то сега също не следва да се прилагат такива мерки. В тази връзка, то изпраща уведомление до министерство на индустрията, енергетиката и труда на щата Махаращра във връзка със Закона за облагането на електрическата енергия на Бомбай от 1958 г. Тази информация обаче не касае щата Гуджарат. Освен това следва да се допълни, че в съответствие с това уведомление, EDE очевидно не се предоставя във всички окръзи/области на Махаращра, като това запазва нейния регионално специфичен характер. Установено е, че един износител, обект на разследването, който е разположен в Гуджарат, е използвал този режим по време на периода на разследване. Следователно заключението е, че срещу този режим могат да бъдат приложени изравнителни мерки за този износител поради причините, изложени в предишната точка. |
(148) |
Износителят, който твърди, че вече няма право на подпомагане по EDE не подкрепя с доказателства това твърдение, напр. с потвърждение от ПГ. Точно обратното, в докладите за управлението през 2002 г. и 2003 година (периода на разследване във връзка с прегледа) той заявява, че иска удължаване на възможността за ползване на помощта по EDE до 2012 г., като вече успешно е постигал удължаване за общ период от девет години, независимо, че според съответното законодателство периодът на освобождаване по EDE е само пет години. Дружеството не е предоставило доказателства, че ПГ е отказало такова удължаване. |
е) Изчисляване на размера на субсидията
(149) |
Помощта за изнасящия производител е изчислена въз основа на размера на данъка върху електроенергията, който по принцип е дължим за периода на разследването и който остава неплатен по този режим. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, субсидиите (числител) са разделени на общите продажби по време на периода на разследването във връзка с прегледа (знаменател), тъй като те зависят от всички продажби, вътрешни и за износ, а не се отпускат във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Установеният марж на субсидиите за едно дружество, което получава подпомагане по EDE е 0,2 %. |
3. Пакетен режим на стимулиране (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
(150) |
Беше установено, че изнасящите производители не са получили помощи по PSI, спрямо които да могат да бъдат наложени изравнителни мерки. |
IV. Размер на субсидиите, спрямо които могат да бъдат приложени изравнителни мерки
(151) |
Установена практика е свързаните дружества да бъдат считани за едно юридическо лице за нуждите на определянето на размера на субсидията. Това е така, защото изчисляването на индивидуални ставки на субсидиите може да доведе до заобикаляне на изравнителните мерки, като те станат неефективни чрез предоставяне на възможност на свързаните производители да насочат износа си за Общността през дружеството с най-ниска индивидуална ставка. С цел да бъде избегната подобна ситуация, първо се изчислява индивидуалния размер на тези субсидии за отделните режими за всяко свързано дружество, а после се определя средно претеглената стойност на тези субсидии и се приписва на всяко едно от тези свързани дружества. |
(152) |
Двама изнасящи производители са счетени за свързани дружества, като им е приписан един и същи размер на субсидията, тъй като всяка от тях оперативно има възможност да ограничава другото дружество. В съответствие с техните годишни доклади, ключовите управленски фигури на двете дружества са роднини, което им дава възможност да упражняват „значително влияние“ едни на други. Според индийските счетоводни стандарти „значително влияние“ означава участието във финансови и/или управленски решения на дадено предприятие. Освен това, съгласно европейския Закон за митниците страните се считат за свързани, когато има взаимно упражняване на контрол или са членове на същото семейство (9). |
(153) |
При оповестяването един от тези изнасящи производители не се съгласи с анализа на свързаните страни, както е посочено по-горе. Той твърди, без да дава допълнителни доказателства, че няма бизнес отношения между двете засегнати дружества. Изнасящият производител обаче нито оспори фактите, описани в съображение 152, нито подкрепи с доказателства защо, въпреки тези факти, двете дружества не следва да се считат за свързани страни. Следователно твърдението следва да бъде пренебрегнато. Размерът на субсидиите, спрямо които могат да бъдат приложени изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен според стойността (ad valorem), за разследваните изнасящи производители варира между 25,3 % и 35,1 %. |
(154) |
Като се има предвид високото ниво на сътрудничество, размерът на субсидиите за всички дружества, които не оказват сътрудничество, е определен спрямо нивото на дружеството с най-висока индивидуална ставка, а именно 35,1 %.
|
Г. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
(155) |
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали изтичането на мерките, който са в сила в момента би довело до продължаване или повторение на субсидирането. |
(156) |
Както е посочено в съображения 21—153, беше установено, че по време на периода на разследването индийските износители на засегнатия продукт продължават да се възползват от субсидиране от индийските власти, спрямо което могат да бъдат приложени изравнителни мерки. Всъщност маржовете на субсидиите, установени по време на прегледа са по-високи от установените по време на първоначалното разследване, които варират от 0 до 15,3 % (съображение 43 от Регламент (ЕО) № 2164/98) на Съвета. Прекъснат е само режимът на субсидиите, посочен в съображения 115 и 116 (80 ННС IТА), докато при някои други случаи се прекратява правото на индивидуалните дружества да участват в някои режими. Това вече е отразено при изчислението на размера на субсидиите. В рамките на останалите режими на субсидии се предоставят помощи, като няма признаци тези програми да изтекат или да бъдат променени в обозримо бъдеще. При отсъствието на такова действие, износителите на въпросния продукт ще продължат да получават субсидии, които подлежат на изравняване. Всеки износител има право да участва в няколко от програмите за субсидиране. При тези обстоятелства се счита за целесъобразно да се заключи, че субсидирането ще продължи в бъдеще. |
(157) |
Тъй като беше показано, че субсидирането продължава по време на прегледа и по всяка вероятност ще продължи в бъдеще, въпросът за вероятността от повторение на субсидирането е без значение. |
Д. ИНДУСТРИЯ НА ОБЩНОСТТА
I. Производство в Общността
(158) |
По време на периода на разследването сходният продукт е произвеждан в Общността от следните производители: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA и Antibiotics S.A.. От Sandoz подава молба за комбиниран преглед при изтичането и по време на действието на мерките срещу субсидиите. DSM подкрепя това молба. Sandoz и DSM изцяло сътрудничат на разследването във връзка с прегледите. Останалите производители от Общността нито оказват сътрудничество, нито се противопоставят на започването на комбиниран преглед при изтичането и по време на действието на мерките. |
(159) |
През разглеждания период един сътрудничещ производител от Общността внася два вида от засегнатия продукт от Индия, както и от трети страни. Тази дейност не променя неговата квалификация като производител по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент. В сравнение с производството в Общността на сходния продукт, внесените от Индия количества по време на периода на разследването представляват само относително минимална част, възлизаща на по-малко от 10 %. Освен това вносът на засегнатия продукт е само с временен характер, тъй като дружеството преструктурира производството си в Общността и е започнала да произвежда видове на сходния продукт, които е внасяла, освен от други страни, и от Индия. |
II. Определение на индустрията на Общността
(160) |
Сходният продукт, произведен от сътрудничещите производители от Общността по време на периода на разследването представлява 70,5 % от общото производство на сходния продукт в Общността. Следователно тези дружества представляват индустрията на Общността по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент. Тук по-долу са наричани „индустрия на Общността“. |
Е. АНАЛИЗ НА ПОЛОЖЕНИЕТО НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Въведение
(161) |
Съответните статистически данни за кодове по TAРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030, заедно с данните, получени от проверени отговори на въпросниците на индустрията на Общността се използват при оценката на тенденциите в обема и цените. |
(162) |
Данните от индустрията на Общността са получени от проверените отговори на въпросника от сътрудничещите производители от Общността. |
(163) |
Където е необходимо поради причини, свързани с конфиденциалността, се използват индекси, които показват развитието на тенденциите. |
(164) |
След оповестяването, един износител заяви, че анализът на вредата е трябвало да бъде проведен въз основа на информация за пазара на Общността след разширяването от 1 май 2004 година, тоест да обхваща десетте нови държави-членки. |
(165) |
Предвид факта, че член 11, параграф 1 от основния регламент предвижда информацията, която се отнася до периода след ПР по принцип да не се взема предвид и тъй като разширяването става след ПР, това становище следва да бъде отхвърлено. Във всеки случай, наличната информация сочи, че няма производство на сходния продукт в десетте нови държави-членки, което да промени положението на индустрията на Общността. |
(166) |
В допълнение, като общ коментар един износител изрази становище, без да приведе допълнителни доказателства, че анализът на вредата, по начина по който е оповестен, не разглежда всички фактори, посочени в член 8 от основния регламент и не се базира на реални доказателства. |
(167) |
Конкретните твърдения по отношение на отделни аспекти на анализа на вредата ще бъдат разгледани в контекста на съответната част на анализа по-долу. Все пак, в отговор на общия коментар следва да се отбележи, че i) за основа за анализа на вредата служат проверени факти, подкрепени с доказателства и ii) както е посочено по-долу всички фактори, свързани с вноса според член 8, параграф 2 от основния регламент, всички 17 показателя от член 8, параграф 5 от основния регламент, свързани с положението на индустрията на Общността и всички известни фактори, различни от субсидирания внос по член 8, параграф 7 от основния регламент са оценени. |
II. Определяне на съответен пазар на Общността
(168) |
С цел да се провери дали индустрията на Общността е претърпяла вреда или не и да се определи потреблението и различните икономически показатели, свързани с положението на индустрията на Общността, беше извършена проверка дали и до каква степен последващата употреба на производството на индустрията в Общността на сходния продукт следва да бъде взето предвид при анализа. |
(169) |
В действителност, сходният продукт се продава от индустрията на Общността на i) несвързани клиенти и ii) за по-нататъшна преработка надолу по веригата на формации в рамките на една и съща група дружества (свързани предприятия). Счита се, че продажбите на несвързаните предприятия оформят „свободния пазар“. Продажбите на свързаните предприятия за по-нататъшна преработка надолу по веригата се считат за вътрешна монополизирана употреба поради липсата на свободно избиране на доставчик. |
(170) |
За следните икономически показатели, свързани с индустрията на Общността, е установено, че съдържателният анализ и оценка следва да се фокусират върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обем на продажбите и цени на пазара на Общността, пазарен дял, растеж, рентабилност, експортни обеми и цени. Където е възможно и обосновано, тези заключения се сравняват с данните от монополизирания пазар за да се получи пълна картина на положението на индустрията на Общността. |
(171) |
Що се отнася до други икономически показатели, беше установено въз основа на разследването, че те могат да бъдат проверени само ако се направи справка за цялостната дейност. В действителност производството (както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитета, оползотворяването на капацитета, инвестициите, запасите, заетостта, производителността, заплатите, възможността да се набира капитал, зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано или се предлага на свободния пазар. |
(172) |
Двама износители оспориха анализа по отношение на свободния и монополизирания пазар. Те възразиха, че той не е обективен по смисъла на член 8, параграф 2 от основния регламент. |
(173) |
Счита се, че настоящото разследване поставя ясна граница между свободния и монополизирания пазар. Всъщност купувачът на монополизирания пазар няма друг избор освен да се снабдява от монополния доставчик. При такива обстоятелства анализът следва да се фокусира най-вече върху свободния пазар, тъй като продажбите на монополизирания пазар не са обект на конкуренция от страна на продуктите, предлагани на свободния пазар и следователно не са засегнати от субсидиран внос. Въпреки ясното разграничаване, монополизираният пазар не е забравен при анализа на вредата. Точно обратното, извършена е съпоставка на двата вида пазари, както е посочено по-долу, с цел да бъде достигнато до обективно определяне на състоянието на индустрията на Общността като цяло. Следователно това твърдение е трябвало да бъде отхвърлено. |
III. Потребление в Общността
(174) |
При изчисляване на явното потребление на засегнатия продукт и сходния продукт в Общността, Комисията прибавя:
Както е показано в таблицата по-долу, потреблението в Общността на засегнатия продукт и на сходния продукт се увеличава с 51 % през разглеждания период.
|
(175) |
ПИ и един износител изразиха становища, че потреблението, посочено по-горе е следвало да бъде изразено с повече подробности, особено за всеки отделен производител от Общността и като се раздели потреблението на свободния и монополизирания пазар. Освен това е изтъкнат и аргумента, че следва да бъде проверена достоверността на данните по отношение на производители от Общността, различни от индустрията на Общността. |
(176) |
Следва да се отбележи, че индустрията на Общността се състои само от две страни, от които само едната работи на монополизирания пазар. Следователно, предвид член 29 от основния регламент (конфиденциалност) не е възможно разкриването на повече подробности. Във връзка с данните за производители от Общността, различни от индустрията на Общността, следва да се отбележи, че тези производители не оказват сътрудничество на разследването. Поради липсата на друга информация, свързана с техния принос към потреблението на Общността, са използвани данните, осигурени в молбата за преглед. Освен това нито една страна не е предоставила противоречива информация, нито при проверката са възникнали съмнения относно тяхната достоверност. |
IV. Внос на засегнатия продукт в Общността
1. Обем, цена и пазарен дял на вноса от Индия
(177) |
Обемът на вноса на засегнатия продукт нараства значително през разглеждания период. Вносът през периода на разследване е нараснал със 159 % отколкото през 1999 г. Този внос се увеличава много по-бързо отколкото общия ръст на потреблението от 51 %, увеличението на вноса от трети страни, различни от Индия от 13 % и увеличението на продажбите на индустрията на Общността от 80 % през същия период. Във връзка със статута на Индия на развиваща се страна и разпоредбите на член 14, параграф 4 от основния регламент, беше установено, че обемът на вноса от Индия през периода на разследването във връзка с прегледа представлява много повече от 4 % от общия внос на сходния продукт в Общността.
|
(178) |
Средната вносна цена на засегнатия продукт нараства слабо, като достига своя връх през 2002 година, след което отново спада до нивото от преди 2001 година.
|
(179) |
Пазарният дял на вноса от Индия на пазара на Общността нарасна с 71 % през разглеждания период. Беше изказано твърдение, че индексираното увеличение следва да бъде 66, а не 71 %. На основата на закръгления надолу пазарен дял в проценти това твърдение аритметически е добре обосновано. Независимо от това, горният индекс е изчислен правилно. За нуждите на прецизното индексиране на пазарния дял процентите не са закръглявани. Това се вижда при сравнението на индексираните цифри и процентите за 1999 и 2000 година. Освен това тази методика е прилагана последователно при всички таблици в настоящия Регламент. |
2. Ценови ангажимент
(180) |
За нуждите на определянето на подбиването на цените са анализирани данните, които се отнасят до периода на разследване във връзка с прегледа. За тази цел, продажните цени на индустрията на Общността спрямо първите несвързани клиенти, на база франко завода са сравнени с продажните цени на индийските изнасящи производители спрямо първите независими клиенти в Общността на база CIF (стойността на стоката, застраховките и транспортните разходи до границата на страната вносител) и в двата случая след изваждане на намаленията, отстъпките и комисионните. |
(181) |
Въз основа на отговорите на въпросника, могат да бъдат определени различните подвидове на засегнатия продукт и сходния продукт с цел сравнение въз основа на вида на продукта (напр. амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин) и неговите варианти (напр. на прах или в компактна форма). |
(182) |
Продажните цени на индустрията на Общността и вносните цени CIF на изнасящите производители са сравнени при еднакво ниво на търговия, а именно търговци/дистрибутори в рамките на пазара на Общността на основата на среднопретеглените цени за отделните подвидове на продукта. През периода на разследване във връзка с прегледа на практика всички продажби на изнасящите производители в Общността се осъществяват през търговци/дистрибутори. |
(183) |
Резултатите от сравнението, изразени като процент от продажните цени на индустрията на Общността през периода на разследването във връзка с прегледа, показват значителни маржове на подбиване на цените. За изнасящите производители е установено, че тези маржове варират между 11,5 % и 17,1 %. Следователно тези маржове на подбиване на цените показват непрекъснат ценови натиск от страна на вноса от Индия на пазара на Общността, независимо от съществуващите мерки. |
V. Икономическа ситуация на пазара на Общността
1. Производство, капацитет и оползотворяване на капацитета
(184) |
Като последица от непрекъснатия растеж на потреблението в Общността, през разглеждания период производството на сходния продукт от индустрията на Общността непрекъснато се увеличава. Тази положителна тенденция става по-изразителна през периода на разследване във връзка с прегледа, когато един от производителите от Общността започва производство в Общността на един вид от сходния продукт, който по-рано е внасял. |
(185) |
Производственият капацитет на индустрията на Общността показва същата положителна тенденция, както и производството. Това отчасти се дължи на значителните инвестиции в нови производствени съоръжения, които един от сътрудничещите производители от Общността осъществява през периода на разследването във връзка с прегледа. |
(186) |
Степента на оползотворяване на капацитета стабилно държи относително високо равнище през разглеждания период. Такава висока степен на оползотворяване е често срещана за този вид индустрия поради непрекъснатите партиди при производство на сходния продукт и в случая с индустрията на Общността в допълнение към собствената употреба. |
(187) |
Трима износители изразиха становище след оповестяването, че развитието на тези фактори не показва никакви признаци на вреда. Независимо от това, следва да се отбележи, че изводите по отношение на вредата не се базират на тези фактори. |
2. Обем на продажбите, продажни цени, пазарен дял и растеж
а) Продажби на свободния пазар
(188) |
Въз основа на благоприятното развитие на потреблението на Общността, през разглеждания период обемът на продажбите на свободния пазар на индустрията на Общността се увеличава. Обемът на продажбите на свободния пазар на индустрията на Общността показва по-висок ръст от ръста на потреблението на Общността през разглеждания период. Все пак между 2000 г. и периода на разследване във връзка с прегледа увеличението на обема продажби на свободния пазар от индустрията на Общността е по-малко от увеличението на потреблението на Общността. Голямото увеличение на обема продажби на свободния пазар на индустрията на Общността през 1999 и 2000 г. основно се дължи на включването на още един производител в индустрията на Общността. Независимо от това, увеличението от 80 % на обема на продажбите на свободния пазар на индустрията на Общността през разглеждания период е по-малко изразително от увеличението от 159 % на вноса на засегнатия продукт през същия период. |
(189) |
ПИ и четиримата износители посочиха цялостното увеличение на продажбите на индустрията на Общността като положителен знак и възразиха, че той не служи за доказателство на заключенията за наличието на вреда. Освен това беше допълнително посочено, че сравнението на резултатите на индустрията на Общността с тези на един от индийските износители в относителен план е подвеждащо поради значителните разлики в размера на конкурентите. |
(190) |
В отговор на тези твърдения следва да се отбележи, че развитието на обема на продажбите в настоящия случай не е счетено за ключов фактор, който показва размера на претърпяната вреда. Все пак, тъй като увеличението на продажбите на индустрията на Общността до голяма степен може да се отнесе до сливане през 2000 г., тоест интегрирането на продажбите на бивш конкурент спрямо новите продажби, то не може да се счита за показател за липсата на вреда. Освен това през 2001 година и през ПР обемът на продажбите на индустрията на Общността на свободния пазар намалява. |
(191) |
Въпреки нарастващото търсене, както сочи нарастващото потребление в Общността, средните продажни цени на свободния пазар на индустрията на Общността спадат от 1999 до 2000 г. Това показва ценови натиск от страна на конкурентите. Цените на практика остават стабилни на по-ниското ниво до края на периода на разследването във връзка с прегледа, макар че търсенето допълнително нараства. |
(192) |
ПИ и тримата износители заявиха, че развитието, свързано с цените следва да се счита за положително явление за индустрията на Общността. |
(193) |
Това твърдение не може да бъде прието. Всъщност, през разглеждания период индустрията на Общността нито в един момент не е в състояние да постигне ценови равнища, които да не са увреждащи. |
(194) |
Индустрията на Общността увеличава пазарния си дял с 30 % от 1999 до 2000 г. в ущърб на пазарните дялове на други производители от Общността и износители от трети страни различни от Индия. Въпреки това, пазарният дял на индустрията на Общността спада от 2000 г. до периода на разследването, когато достига най-ниското си ниво след 1999 г. Този период съвпада със силното увеличение на дела на вноса от Индия. |
(195) |
Един износител възрази, че намаляването на пазарния дял на индустрията на Общността през 2001 г. и ПР би могло да се счете за незначително в светлината на увеличението през 2000 г. и допълнително подчерта неговото цялостно увеличение на пазарния дял през засегнатия период. |
(196) |
Независимо от горното, твърдението не може да бъде прието, тъй като се базира на изолирано сравнение между 1999 г. и ПР, което още повече изобщо не отчита изключителния характер на увеличението през 2000 г. Този износител не дава обяснение защо това очевидно различно развитие на дела на индустрията на Общността на свободния пазар след 2000 г. не следва да се счита за отрицателно. |
(197) |
В този контекст, двамата други износители възразиха, че предвид по-положителното развитие на монополизирания пазар, горното би било резултат от умишления избор на индустрията на Общността на по-рентабилния пазар. |
(198) |
Този аргумент не може да бъде приет, тъй като не се отчитат увеличените запаси, които биха могли да бъдат продадени на свободния пазар. |
б) Продажби на монополизирания пазар
(199) |
Докато обемът на продажбите на индустрията на Общността на свободния пазар нараства с 80 % през разглеждания период, продажбите на монополизирания пазар се увеличават с 89 %. По специално, след 2001 г. се наблюдава разширяване на монополизирания пазар на индустрията на Общността, докато ситуацията на свободния пазар остава практически непроменена. Това съвпада със силно увеличение на вноса от Индия на свободния пазар, което показва, че индустрията на Общността е използвала възможността да смени пазарите поне до известна степен, така че да избегне пряката конкуренция на субсидиран внос на засегнатия продукт на по-ниски цени. |
(200) |
Подобен режим може да бъде наблюдавана при сравнителна оценка на тенденциите на нарастване на пазарния дял на индустрията на Общността, както на свободния, така и на монополизирания пазар. Това отново показва нарастващо стратегическо значение на монополизирания пазар за индустрията на Общността след 2001 година. |
(201) |
Докато цените на свободния пазар започват да намаляват още през 2000 година, трансферните цени на монополизирания пазар продължават да регистрират умерен растеж до 2001 година. Все пак, с леко изоставане във времето, от 2002 година нататък цените на монополизирания пазар също показват низходяща тенденция. Това може да се обясни с факта, че трансферните цени по принцип не се приспособяват толкова бързо, тъй като не се формират при пряка конкуренция. Следва да се отбележи, че като цяло движението на цените на свободния и на монополизирания пазар през разглеждания период са сходни. |
3. Запаси
(202) |
Нивата на запасите в края на годината на индустрията на Общността спадат в сравнение с производството с 26 % от 1999 до 2000 година, след което се увеличават рязко с повече от 115 % към края на периода на разследване във връзка с прегледа. Това увеличение съвпада по време с удвояването на индийския внос през същия период. |
(203) |
ПИ и четирима износители възразиха, че увеличаването на запасите не е прекомерно високо и съответно не показва вреда. Освен това е оспорена самата методика на използване на нивата на запасите в края на годината. Вместо нея като по-подходящи показатели са предложени други методи като например движението на средните нива на запасите или запасите спрямо броя на дните на продажбите. |
(204) |
В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че е приложена стандартната методика на Общността да определя количествено нивата на запасите. Този подход е обективен и в съответствие със задълженията в рамките на СТО. Молбата за използване на друга методика не е потвърдено с доказателства. Следователно предложението да бъде избрана алтернативна методика е отхвърлено. Освен това, въз основа на проверените факти не може да бъде отречено рязкото увеличение на стоковите запаси. |
4. Рентабилност
а) Продажби на свободния пазар
(205) |
Рентабилността на индустрията на Общността изразена като възвращаемост върху нетните продажби на свободния пазар се подобрява значително спрямо 1999 година, когато индустрията е губеща. След налагането на съществуващите мерки през 1998 година, рентабилността нараства до 2001 година, но към края на периода на разследването във връзка с прегледа рязко спада. Освен това, индустрията на Общността в нито един момент на разглеждания период не е в състояние да достигне дори половината от маржа на печалба, който според заключенията на първоначалното разследване би могъл да бъде лесно достигнат в отсъствието на субсидиран внос, а именно 15 %. Развитието на рентабилността и по-специално нейния спад след 2002 година се счита за изключително важно, тъй като засяга нивото на финансовите ресурси, с които индустрията на Общността разполага за инвестиции в научни изследвания и развитие и които са необходими за по-нататъшно усъвършенстване на производствените процеси на съществуващите продукти и разработването на нови продукти. |
(206) |
ПИ и четирима износители изпратиха коментари по отношение на анализа на рентабилността. В тях се твърди, че i) индустрията на Общността е достигнала разумни нива на рентабилност, ii) марж на печалба от 10 % (виж съображение 260) при който няма вреда би бил твърде висок и са достатъчни 5 %, iii) намаляването на рентабилността може да бъде отнесено до политиката на инвестиции на индустрията на Общността, iv) началните дейности на едно дружество могат да бъдат окачествени като самонанесена вреда и v) развитието по отношение на рентабилността следва да бъде известено за всеки един производител от Общността. |
(207) |
Повтаряме, че индустрията на Общността в нито един момент от разглеждания период не е била в състояние да постигне приемливи маржове на печалба, както е посочено по-горе. По този начин влошаването след 2002 година единствено задълбочи вече незадоволителната ситуация. Освен това, предвид специалните обстоятелства във фармацевтичния отрасъл, се счита, че марж на печалба от 5 % не е достатъчен. Индустрията на Общността е предоставила доказателства, че може да достигне марж на печалба над 10 % по отношение на сравнимите лекарства, които не са в премерени дози. Такова равнище на печалба е необходимо за да се осигури устойчиво фармацевтичния отрасъл с необходимите финансови ресурси за осъществяване на фармацевтични иновации с присъщите високи икономически рискове. В допълнение, липсата на приемливи маржове на печалба, постигнати от индустрията на Общността не може да се обясни само с инвестиционната политика. Само един производител от Общността стартира дейността си през разглеждания период, но нито едно дружество не постига приемливи маржове на печалба. Накрая, предвид член 29 от основния регламент („конфиденциалност“) разкриването на повече подробности не е възможно. |
б) Продажби на монополизирания пазар
(208) |
Тенденциите по отношение на рентабилността при продажбите на монополизирания пазар следват същата линия, макар и на по-високо ниво, тоест нарастват до 2001 година и след това намаляват. Разликите в нивата на рентабилност могат да бъдат основно отнесени до факта, че i) общите и административни разходи (ОАР) при продажбите са по-ниски, тъй като не се изискват разходи за маркетинг и ii) трансферните цени са по-високи, в сравнение с цените на свободния пазар. При липса на по-високи нива на печалба, постигнати при монополизираните продажби, индустрията би била в много по-лоша финансова ситуация. |
5. Инвестиции, възвращаемост на инвестициите, паричен поток и способност за набиране на капитал
(209) |
След 1999 година, индустрията на Общността продължително осъществява инвестиции в производството на сходния продукт. По-специално през 2002 година, тя влага значителни инвестиции в нови производствени технологии с цел да остане конкурентноспособна, да повиши стандартите свързани с екологията и сигурността и да увеличи производствения капацитет. |
(210) |
От 1999 до 2001 година, тоест след налагане на мерките, възвращаемостта на инвестициите се подобрява. Оттогава насам тя бележи значителен спад. Макар и това да е отчасти поради стартирането на новите производствени съоръжения, незадоволителната ситуация свързана с рентабилността поради ценовия натиск от страна на конкурентите също допринася за тази ситуация. |
(211) |
През разглеждания период, колебанията в паричния поток, генерирани от продажбите на сходния продукт са до известна степен последица от инвестиционната политика на Общността през този период. Въпреки това, драстичният спад в паричния поток между 2002 година и периода на разследване във връзка с прегледа не може да се обясни единствено с този фактор. Упражняваният от конкурентите ценови натиск допринася за незадоволителното развитие на паричния поток. |
(212) |
Индустрията на Общността не е срещала сериозни затруднения при набирането на капитал. |
(213) |
При оповестяването ПИ и износителите изразиха становището, че i) данните посочени по-горе е трябвало да бъдат разкрити поотделно на всеки един производител от Общността, ii) възможността да се набира капитал не подкрепя заключенията за наличие на вреда, iii) паричният поток, както се твърди, не може да следва тази тенденция предвид тенденциите във възвращаемостта на инвестициите и рентабилността и следователно следва да бъдат оценен повторно и iv) без по-нататъшни доказателства анализът би бил непълен. |
(214) |
В отговор на тези твърдения следва да се припомни, че в съответствие с член 29 от основния регламент (конфиденциалност) данните не могат да бъдат разкривани поотделно за всеки един производител от Общността. Във връзка със способността да набира капитал не е направен отрицателен извод по отношение на вредата. Що се отнася до становището във връзка с паричния поток, след внимателна проверка съответният индекс, посочен по-горе, е потвърден. Във връзка с общото твърдение за недостатъчно анализиране на горните фактори следва да се вземе предвид, че i) установяването на вреда не се базира основно на тези показатели и ii) твърдението не привежда доказателства защо по-нататъшното задълбочаване би могло да промени цялостното заключение. |
6. Заетост, производителност и възнаграждения
(215) |
Заетостта при производството на сходния продукт остава стабилна до 2001 година, но се увеличава значително през 2002 година поради изграждането на нови производствени съоръжения в Общността от един от сътрудничещите производители от Общността. Общите разходи за възнаграждения следват същата тенденция. Независимо от това, производителността на работник, макар и да нараства до 2001 година, през 2002 година спада. Това може да е поради началото на дейността на новите производствени съоръжения. Няма доказателства за намаляване на ефективността по време на разследването. |
(216) |
ПИ и четирима износители изразиха становище, че тенденциите по отношение на работата, производителността и възнагражденията в настоящия случай не са в подкрепа на заключението за материална щета. |
(217) |
Независимо от това следва да се отбележи, че не е направен такъв извод по отношение на заетостта и производителността. Що се отнася до възнагражденията, нараства само общата им сума. Средно на служител, възнагражденията дори леко спадат (виж таблицата по-долу). Това показва, че i) няма положително развитие на служител и ii) решенията на индустрията на Общността са оправдаващи разходите.
|
7. Размер на субсидиите и възстановяване от минало субсидиране
(218) |
Предвид обема и по-специално цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителния размер на субсидиите, който е сериозен, не може да се счита незначително. |
(219) |
В този контекст ПИ и тримата износители изразиха становище, че маржовете на субсидиите са преувеличени. |
(220) |
Все пак, както е посочено в съображения 153 и 154 по-горе, разследването показва, че сумата на субсидиите спрямо които могат да бъдат наложени изравнителни мерки ad valorem за разследваните изнасящи производители варира между 25,3 % и 35,1 %. Това е недвусмислено установяване на значително субсидиране. |
(221) |
Положението на индустрията на Общността се подобрява през разглеждания период. Все пак тя не се възстановява напълно от предишното субсидиране и продължава да бъде слаба. |
VI. Заключение по отношение на икономическото положение на индустрията на Общността
(222) |
Между 1999 година и периода на разследването обемът на субсидирания внос на засегнатия продукт се увеличава значително със 159 %, като неговия дял на пазара на Общността нараства със 70 %. Това развитие е в противоречие с много по-малко благоприятното развитие на износителите от други страни и индустрията на Общността. Вносът от други страна на пазара на Общността се увеличава само със 7 % през разглеждания период, а пазарният дял дори спада с 29 %. През разглеждания период обемът на продажбите на индустрията на Общността нараства с 80 %, а пазарният ѝ дял с 20 %. Независимо от това, това положително развитие може основно да бъде отнесено до включването на още един производител от Общността в индустрията на Общността през 2000 година. След 2001 година, тенденцията в развитието на пазарния дял на индустрията на Общността е дори в низходяща посока. По-специално може да се отбележи, че от 2000 година индустрията на Общността в относителен план не може да поддържа темпото на нарастване на потреблението на Общността и силното развитие на индийските конкуренти на пазара на Общността. |
(223) |
В този контекст следва да се отбележи, че средните цени на субсидирания внос от Индия са последователно по-ниски отколкото тези на индустрията на Общността през разглеждания период. Още повече, че по време на периода на разследването във връзка с прегледа, цените на вноса от засегнатата страна подбиват тези на индустрията на Общността. На основата на средно претеглените стойности, подбиването на цените през периода на разследване във връзка с прегледа е било между 11,5 % и 17,1 %. |
(224) |
Като последица от ценовия натиск от страна на субсидирания индийски внос, нито в един момент на разглеждания период индустрията на Общността не е в състояние да достигне ценови равнища, които не причиняват вреда. Макар и рентабилността на индустрията на Общността след налагането на мерките първоначално да се увеличава, тя спада след 2001 година и действителното ѝ равнище е много под това, което би могло да бъде постигнато при отсъствието на субсидиран внос, а именно 10 % върху оборота (виж съображение 260). Независимо от това, само допустимото ниво на рентабилност би позволило на индустрията на Общността да остане жизнеспособна и то в продължителен план. |
(225) |
Тази отрицателна тенденция за индустрията на Общността се отразява допълнително в картината, която очертават тенденциите по отношение на възвращаемостта на инвестициите и паричния поток. |
(226) |
По отношение на продажбите на монополизирания пазар, вариантът за индустрията на Общността да продаде част от своята продукция на монополизирания пазар ѝ дава възможност да поддържа високи равнища на оползотворяване на капацитета. По-доброто оползотворяване на капацитета допринася за намаляване на разходите за производство поради икономии от мащаба. Освен това, както е очертано по-горе, тенденциите по отношение на търговските обеми, цени и пазарния дял не се различават значително на свободния и монополизирания пазар. При липса на по-високи печалби, постигнати от индустрията при продажбите на монополизирания пазар, индустрията би била в още по-лошо финансово състояние. По този начин, вътрешната монополизирана употреба не е допринесла за увреждащата ситуация. Точно обратното, ако е липсвал монополизиран пазар, положението по отношение на вредата за индустрията на Общността би могло да бъде и по-лошо. |
(227) |
Двама износители възразиха, че не може да се заключи, че продажбите на монополизирания пазар не задълбочават положение, свързано с вредата върху индустрията на Общността, тъй като цените на продажбите на монополизирания пазар, както се твърди, са ненадеждни, тоест рентабилността на продажбите на монополизирания пазар би била изкуствено завишена. |
(228) |
Въпреки това, по-високата рентабилност на монополизирания пазар не е основно резултат от по-високите трансферни цени, а може да се отнесе до по-ниските ОАР (виж съображение 208). Нещо повече, това твърдение не обръща внимание на ефекта на икономиите на мащаба. Ето защо не може да промени извода, че продажбите на монополизирания пазар не допринасят за вредата. |
(229) |
В резултат, беше потвърдено, че като цяло индустрията на Общността е претърпяла материална вреда по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент. Следва да припомним, че член 8, параграф 5 от основния регламент не изисква всички показатели на индустрията на Общността да са отрицателни за да бъде установена материална вреда. Още повече, че не всички икономически показатели имат една и съща тежест. Все пак, рентабилността е един от ключовите икономически показатели, тъй като представлява крайната цел на всяко икономическо предприятие. В настоящия случай са установени достатъчно високи нива на рентабилност. Друг важен показател за вреда, който оказва съществено влияние върху рентабилността е равнището на цените. Индустрията на Общността никога не е била в положение да постигне равнище на цените на свободния пазар по време на разглеждания период, което да не причинява вреда, поради външния ценови натиск, основно от страна на силно субсидиран внос от Индия. |
VII. Въздействие на субсидирания внос
(230) |
През 2000 година и най-вероятно поради налагането на мерките, Индия временно загубва позициите си като втория най-голям износител на пазара на Общността, докато други износители, особено от Оман, печелят пазарен дял. Независимо от това, след това индийските износители не само възстановяват позициите си, но през периода на разследване във връзка с прегледа дори заемат водещо място като най-големия износител за Общността. |
(231) |
Този растеж на обема на субсидирания внос от Индия, по специално след 2002 година, съвпада с факта, че през 2002 година рентабилността на индустрията на Общността спада сравнено с 2001 година, тоест с около 36 %. Беше установено, че през този период един производител от Общността, е изградил нови производствени съоръжения и е бил на етап започване на производство, което вероятно е оказало влияние върху рентабилността му в този период. Установено е също така че при друг производител на Общността, който не е на етап започване на производство, се наблюдава значителен спад на рентабилността, а именно със 17 % сравнено с 2001 година, като през периода на разследване във връзка с прегледа се задълбочава допълнително. Още повече, както е посочено в съображение 207, нито в един момент индустрията на Общността не е била в състояние да постигне ценови равнища, които да не причиняват вреда. Тъкмо обратното, отново започвайки от 2002 година, индустрията на Общността е трябвало да коригира цените в низходяща посока с цел да защити пазарния си дял. |
(232) |
След оповестяването трима износители изразиха становище, че дела на индийския внос на пазара на Общността, 2,5 % през ПР, както и неговия обем спрямо целия внос, възлизащ на 8,4 % през ПР, които леко намаляват в сравнение с 2002 година, биха били твърде малки и недостатъчни за да имат вредно влияние, по-специално предвид по-големия пазарен дял на индустрията на Общността. Освен това се твърди, че един сравнителен анализ би бил подвеждащ, тъй като Индия започва от много ниско равнище — 1,5 % пазарен дял и 3,7 % обем на внос през 1999 година. |
(233) |
В отговор на това становище следва да се счита, че и индийският пазарен дял и обемът на внос през ПР са над минималните равнища, посочени в член 10, параграф 11 и член 14, параграф 4 от основния регламент и поради това могат да имат причинно-следствена връзка. Съгласно член 8, параграф 6 от основния регламент, причинната връзка се изразява алтернативно или чрез вносния обем или чрез ценовите равнища на субсидирания внос. Такова въздействие на равнището на цените се наблюдава ясно при настоящия случай. Както вече беше установено в хода на първоначалното разследване, разглежданият продукт, стока за широко потребление в насипно състояние, е изключително чувствителен спрямо цените и бързо реагира при натиск надолу. В такива случаи малки количества могат да окажат влияние върху цените на пазара. Всъщност през разглеждания период индийските цени определят средното равнище на ценовите индикатори в този случай. |
(234) |
Следователно беше потвърдено, че субсидираният внос от Индия оказва значително отрицателно въздействие върху ситуацията в Общността през разглеждания период, по специално що се отнася до рентабилността. |
VIII. Влияние на други фактори
1. Внос от други трети страни
(235) |
Вносът на разглеждания продукт от държави, различни от Индия, се увеличава само със 7 % между 1999 година и периода на разследване във връзка с прегледа, тоест под темпото на нарастване на потреблението в Общността. Сред тези страни, Оман, Съединените американски щати (САЩ), Китай, Южна Корея и Сингапур са основните доставчици на пазара на Общността. Техните средни вносни цени обаче са много по-високи от индийските и с изключение на Оман и от цените на индустрията на Общността. Вносните цени на Оман са на нива, съизмерими с тези на цените на индустрията на Общността, но нарастването на пазарния дял през разглеждания период е много по-слабо изразено отколкото при другите трети страни. |
(236) |
След оповестяването, ПИ и двама износители изразиха становище, че изравнителното мито спрямо вноса от Индия би трябвало да бъде взето предвид при сравняването на средните продажни цени. Според твърденията им, това би довело до практически сходни ценови равнища на вноса от Индия и Оман. Освен това, беше отбелязано, че средните цени на вноса от някои трети страни, и по-специално от САЩ и Китай, спадат значително през разглеждания период, докато наред с другото, индийските цени растат. Един друг износител допълнително посочи, че намаляването на обема на индийския внос между 2002 година и периода на разследване във връзка с прегледа не е отчетено правилно при анализа, че други трети страни са основните доставчици и че средните цени на Южна Корея и Индия са подобни между 1999 и 2001 година. |
(237) |
Що се отнася до първоначалното изравнително мито, следва да се отбележи, че по-голямата част от вноса от Индия или е бил предмет на нулево мито или на ставка, която води до по-ниски средни цени от средните цени на Оман. Така, средно погледнато вносът от Оман не упражнява ценови натиск в една и съща степен. Освен това, вносните цени от всички други трети страни също така са средно по-високи през разглеждания период от индийските ценови равнища, като отново Индия се посочва за основен източник на ценови натиск. По отношение на обемите е правилно наблюдението, че Индия не е единственият източник на значителен внос през цялото време на разглеждания период. Все пак следва да се припомни, че Индия е единствената страна, спрямо която са наложени мерки. Това естествено оказва влияние на търговския поток на засегнатия продукт. Още повече, че независимо от мерките, вносът от Индия нараства след 2001 година и тя възстановява позицията си на втория най-голям износител през 2002 година, като през ПР става дори най-големия. Следователно незначителният спад във вноса от Индия между 2002 година и ПР не е оказал отражение на пазара, който в крайна сметка възнагради индийската ценова политика. Следователно тези аргументи не могат да бъдат приети. Потвърдено е, че вносът от трети страни не би могъл да нанесе вреда на индустрията на Общността, която да разруши причинната връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, която търпи индустрията на Общността. |
2. Развитие на потреблението на пазара на Общността
(238) |
Потреблението на продукта, обект на разследването на пазара на Общността нараства с 51 % през разглеждания период. По този начин като причина за вредата, която търпи индустрията на Общността не може да бъде посочено свиването на търсенето на пазара на Общността. |
3. Експортна дейност на индустрията на Общността
(239) |
Експортните резултати на индустрията на Общността нарастват със 16 % през разглеждания период. Експортните цени на индустрията на Общността са били средно с 10 % до 15 % по-високи от продажните цени на Общността. По този начин експортната дейност на индустрията на Общността не е могла да допринесе за нейното увреждащо положение. |
(240) |
В този контекст беше изказано становище от ПИ и един износител, че представителите на индустрията на Общността в отговорите на въпросника споменават жестока конкуренция от страна на индийските конкуренти на пазарите на трети страни, резултатът от която са ниските цени и загубата на пазарен дял на индустрията на Общността в трети страни, което на пръв поглед противоречи на горното заключение. Така, въз основа на тази оценка на индустрията на Общността се установява, че няма вреда върху пазара на Общността и няма причинна връзка с индийския внос. |
(241) |
В тази връзка следва да се отбележи, че предвид растежа в световен мащаб на пазара на такива продукти, няма противоречие между намаляването на експортните цени и загубата на пазарен дял на индустрията на Общността в трети страни и фактът, че обемът на този износ всъщност се е увеличил и че цените са всъщност по-високи от цените на индустрията на Общността при продажбите вътре в Общността. Следователно, макар че експортните резултати на индустрията на Общността щяха да бъдат по-добри при липсата на конкуренция от страна на ниските цени на субсидирания износ от Индия на пазарите на трети страни, няма признаци, че поради експортните си резултати индустрията на Общността не е подлежала на увреждаща ценова конкуренция на пазара на Общността основно поради субсидиран внос от Индия на ниски цени. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен. |
4. Конкурентоспособност на индустрията на Общността
(242) |
Индустрията на Общността е важен конкурент по отношение на продукта, предмет на разглеждане, както се вижда от пазарния ѝ дял и непрекъснато инвестира за да поддържа съвременно равнище на производството си. Спадът на производителността на работник на килограм след 2001 година може да се отнесе главно до пускането в експлоатация на нови производствени мощности от страна на един производител от Общността. Следователно той има само временен характер. Не са установени доказателства, че липсата на конкурентоспособност би могла да разруши причинната връзка между вноса от Индия и вредата, претърпяна от индустрията на Общността. |
5. Използване на монополизирания пазар
(243) |
Както е посочено в съображение 226 по-горе, счита се, че използването на монополизирания пазар не допринася за увреждащото положение. Точно обратното, без монополизирания пазар положението на индустрията на Общността по отношение на вредата би било по-лошо. |
Ж. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ НОВО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
(244) |
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, бе извършено проучване доколко е вероятно изтичането на валидността на мерките да доведе до продължаване или ново възникване на вреда. |
(245) |
Както е изложено в съображения 161—243 по-горе, бе установено, че през периода на разследване във връзка с прегледа и въпреки действащите мерки, индустрията на Общността продължава да понася вреда, причинена от субсидиран внос на засегнатия продукт. Нивото на елиминиране на вреда, дефинирано при настоящото разследване, варира между 17,3 и 48,1 % и е по-високо от нивото, установено при първоначалното разследване (от 12,6 % до 28,9 %), въпреки факта, че при настоящия преглед, приемливият марж на печалба бе снижен с една трета, в сравнение с маржа при първоначалното разследване (виж съображение 260 по-долу). Освен това, разследването установи, че въпреки продажбите на вътрешния пазар и износа в други страни, все още съществува значителен неизползван производствен капацитет в Индия за продуктите, обект на разследването, особено при износители, спрямо които в Общността се прилагат относително високи митнически ставки. Поради това бе счетено за приемливо заключението, че субсидираният нискоценови внос ще продължава да се увеличава, ако мерките бъдат изоставени, а в бъдеще вредата за индустрията ще продължи да съществува. |
(246) |
Тъй като индустрията на Общността продължава да понася значителна вреда в резултат на субсидирания внос дори и при наличие на мерки, не са били необходими по-нататъшни анализи относно вероятността от повторно възникване на вреда. |
З. ИНТЕРЕСИ НА ОБЩНОСТТА
I. Въведение
(247) |
Извършено бе проучване дали съществуват основателни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да се продължи прилагането на мерките в този конкретен случай. Поради тази причина и съгласно член 31, параграф 1 от основния регламент, беше разгледан вероятния ефект от мерките върху всички засегнати страни. За да се установи доколко е в интерес на Общността да се продължи валидността на мерките, бяха изпратени въпросници на потребители и вносители на засегнатия продукт, както и на доставчици на суровини, използвани в производството на сходния продукт. |
II. Интереси на индустрията на Общността.
(248) |
Както бе изложено по-горе, индустрията на Общността, произвеждаща сходния продукт, непрекъснато увеличава производството си. Това стана възможно благодарение на постоянния ръст на инвестициите, направени от индустрията на Общността, с цел запазване способността ѝ да се конкурира, тъй като са направени от основните конкуренти на засегнатия продукт. Следва да се вземе предвид и това, че през периода на разследването по прегледа, индустрията на Общността разшири производствените си съоръжения, изгради нов завод на територията на Общността и подготви планове за изграждане на друго ново съоръжение в Общността. Описаният процес на непрекъснати инвестиции от страна на индустрията на Общността е подкопаван в частност от незадоволителния растеж на нейната рентабилност, причинен от продължителния ценови натиск, оказан от индийските вносители на засегнатия продукт върху пазара на Общността. Поради това бе счетено, че без наличие на мерки, които да компенсират ефекта на субсидирания внос, индустрията на Общността ще бъде изправена пред продължаващо подбиване на цените, следователно и ценова депресия, съпровождана от отрицателен ефект върху рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричните потоци. В крайна сметка, това би могло да подложи на риск жизнеспособността на индустрията на Общността. Ето защо бе счетено, че премахването на мерките няма да е в интерес на индустрията на Общността. |
III. Интереси на вносители/търговци
(249) |
Изпратени бяха въпросници на всички известни вносители/търговци на засегнатия продукт, но едва един от деветнадесет изпрати отговор. Сътрудничещият вносител обаче не предостави свой коментар относно вероятното влияние върху бизнеса, ако валидността на мерките бъде продължена. Получената информация дава основание да се заключи, че вносителите/търговците от Общността закупуват продукта, обект на това разследване, от различни източници. Тъй като не съществуват особени различия между качеството на продукта, внасян от Индия и качеството на продукта, закупуван от други източници, бе счетено, че ако мерките останат в сила, вносителите/търговците в Общността не биха срещнали трудности да закупуват продукта от множество трети източници. Сътрудничещият вносител активно търгува и широка гама от други продукти, следователно, не е зависим от продажби на засегнатия продукт. Макар осъществяваните от него продажби на засегнатия продукт през разглеждания период да бележат значителен ръст (седемкратно като обем), тези продажби представляват малка част от общия оборот (1,4 % през периода на разследване по прегледа). Вносителят не посочи дали продължаването на мерките ще окажат някакво влияние на заетостта, тъй като дейностите по вноса не изискват голяма заетост на работна ръка. |
(250) |
Макар да е възможно вносителите/търговците да не одобряват мерките, въз основа на наличната информация може да се заключи, че сходен евентуален интерес за отмяна на мерките не натежава над реалния интерес на индустрията на Общността да се продължи компенсира нечестни и ощетяващи търговски практики на индийската индустрия, както е обобщено в съображение 248. |
IV. Интереси на доставчиците на суровини
(251) |
За да се прецени вероятния ефект, който би могъл да бъде оказан върху доставчиците на суровини за индустрията на Общността при продължаване на изравнителните мерки, бяха разпратени въпросници до всички известни доставчици. Онези от доставчиците, които доставят глюкоза и декстроза на индустрията на Общността, одобряват продължаването на мерките. Макар индустрията на Общността да не е сред най-важните клиенти на доставчици, бизнесът с тях все пак допринася за заетостта и рентабилността на бизнеса на доставчиците. Ако индустрията на Общността съкрати или дори прекрати производството на сходния продукт, подобни изгодни бизнес отношения ще бъдат подложени на риск. |
(252) |
Затова и поради липса на информация в подкрепа на противното, бе заключено, че продължаването на мерките би било в съответствие с интересите на доставчиците на суровини. |
V. Интереси на потребителите
(253) |
Въпросници бяха изпратени и до петима известни потребители на засегнатия продукт от Общността т.е. фармацевтични дружества. Освен другата информация, Комисията поиска техните коментари дали запазването на действащите мерки би било в интерес на Общността и как тези мерки биха продължили да влияят на потребителите. Отговори на въпросниците така и не бяха получени, поради което никакви коментари не станаха известни. Като се има предвид, че потребителите могат да доставят продукта не само от Индия, но и от други източници и предвид липсата на информация относно икономическия ефект на мерките върху дейността на потребителите (например, заетост, рентабилност, инвестиционна политика), не бе възможно да установим интереси на потребителите с равностойна значимост. |
(254) |
Макар потребителите да запазиха мълчание и е напълно възможно да не подкрепят запазването на мерките, въз основа на наличната информация, предоставена от сътрудничещи заинтересовани страни, дори аргументирани интереси на потребители в полза на прекратяване действието на мерките не могат да натежат спрямо реалните интереси на индустрията на Общността да продължи да компенсира нечестните и ощетяващи търговски практики на индийската индустрия. |
(255) |
Един износител излезе с твърдение, че интересите на потребителите в Общността не са взети предвид подобаващо и че поради това анализа на интересите на Общността не би бил напълно в съответствие с член 31 от основния регламент. Представени са доводи, че интересите на крайните потребители могат да бъдат повлияни отрицателно ако производителите на крайния продукт прехвърлят върху тях всяко предполагаемо ценово увеличение поради увеличени производствени разходи при производство на крайните дозирани форми. |
(256) |
В отговор на това изявление следва да припомним, че нито една организация на крайни потребители не е предоставила коментари в процеса на това разследване. Освен това, крайните потребители в Общността притежават медицински застраховки. Няма налично аргументирано доказателство дали таксите по медицинските застраховки могат да бъдат отрицателно повлияни, при това до значителна степен, от предполагаемо увеличение в производствените разходи на определени антибиотици. Освен това е неясно до каква степен производителите на определени антибиотици, т.е. потребители на суровини, са в състояние да прехвърлят по веригата подобно увеличение в производствените разходи. При тези обстоятелства, бе невъзможно да се установи неблагоприятно влияние върху интересите на крайните потребители в Общността от равностойна значимост. |
VI. Заключение
(257) |
След проучване на различните свързани интереси, бе счетено, че от гледна точка на цялостния интерес на Общността, не съществува друг интерес, който да натежава над интереса на индустрията на Общността за продължаване на мерките. Очакваният ефект от продължаване на мерките е да се даде на индустрията на Общността възможност да подобри рентабилността си до приемливо ниво и да осъществи инвестиционната си програма в рамките на Общността, което да доведе до положителни резултати в заетостта и пазарната конкурентоспособност. От друга страна, въз основа на наличната информация, не бяха установени противопоставящи се интереси на други засегнати страни от Общността (т.е. вносители/търговци, доставчици на суровини и крайни потребители), които да са с равностойна значимост. |
I. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(258) |
Предвид направените заключения относно продължилото субсидиране, нанесена вреда и интересите на Общността, бе счетено за уместно да се продължи действието на изравнителните мерки върху вноса на засегнатия продукт от Индия. С цел определяне нивото на тези мерки, предвид бяха взети нормите на субсидиране, установени през периода на разследването във връзка с прегледа и размера на митото, необходима да елиминира вредата, нанасяна на индустрията на Общността. |
I. Ниво на елиминиране на вредата
(259) |
Необходимото увеличение на цената, чрез което да се елиминира вредата, бе определено за всяко едно дружество чрез сравнения между средно претеглената вносна цена на засегнатия продукт с цената на сходния продукт, продаван от индустрията на Общността на пазара на Общността на цена, която не води до нанасяне на вреди. Разликата между цените бе изразена в процент от вносната цена CIF. |
(260) |
До цена, която не нанася вреда бе достигнато посредством вземане на средно претеглените производствени разходи на индустрията на Общността ведно с марж на печалба от 10 %. Този марж на печалба, който е с една трета по-нисък от маржа, използван при първоначалното разследване (виж съображение 205 по-горе), отразява достижимия марж на печалба за сходна група продукти на индустрията на Общността, които не са обект на нечестна конкуренция. Предвид нарасналата конкуренция, този марж бе счетен за уместен и разумен минимум вместо марж на печалба от 15 %, установен при първоначалното разследване. Такава норма на печалба би позволила на индустрията на Общността да продължи да инвестира в изследователска и развойна дейност с цел запазване на конкурентоспособността си. |
II. Форми и ниво на мерките
(261) |
Поради липса на особени обстоятелства, бе счетено за целесъобразно да се наложи стандартния тип мито, т.е. според стойността (ad valorem). |
(262) |
По отношение на нивото на митото, при четири от сътрудничещите износители, нормата на субсидиране бе по-висока от нивото на елиминиране на вреда. Поради това в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент, за адекватно бе счетено по-ниското мито, което отразява нивото на елиминиране на вреда, чрез което да се неутрализира вредата за индустрията на Общността, доколкото това се отнася до внос на упоменатите четири вносителя. Данъчните ставки, приложими към вноса на тези вносители следва да варират между 17,3 % и 30,3 %. Що се отнася до останалите трима вносителя, нивата на елиминиране на вреда бяха по-високи от установената норма на субсидиране, поради което мерките по отношение на тези дружества следва да се основават на тази норма. Данъчните ставки приложими спрямо внос от тези износители следва да варират между 25,3 % и 32 %. Предвид факта, че нивото на сътрудничество на индийските вносители бе високо (80 %), нивото на митото за всички други дружества следва да се фиксира на нивото на дружеството с най-висока индивидуална ставка, т.е. 32 %. |
(263) |
Индивидуалните корпоративни изравнителни мита, определени в настоящия регламент отразяват установената ситуация по време на прегледа по отношение на сътрудничещите износители. Ето защо те са приложими единствено по отношение на внос на засегнатия продукт, произведен от тези дружества. Внос на засегнатия продукт, произведен от дружество, което не е изрично упоменато в разпоредителната част на настоящия регламент, в това число дружества, свързани с изрично упоменатите, не могат да се възползват от митническата ставка, приложима към „всички други дружества“. |
(264) |
Всеки иск за прилагане на тези индивидуални корпоративни митнически ставки (напр. при промяна наименование на дружеството или при регистриране на нови юридически лица, обвързани с производство или продажби) следва да се изпращат надлежно до Комисията (10) с цялата необходима информация, в частност всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производство, продажби на вътрешния пазар и експортни продажби, свързани с, например, промяна в наименованието или промяна в юридическите лица, извършващи производство и продажби. Ако е целесъобразно и след консултация с Консултативния комитет, регламентът ще бъде съответно поправен, като се актуализира списъкът от дружества, които се възползват от индивидуална митническа ставка, |
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно изравнително мито върху вноса на амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цифалексин, неразпределени в дози или под формата на опаковки за търговия на дребно, попадащи под кодове по КН ex 2941 10 10 (код по TAРИК 2941101010), ex 2941 10 20 (код по TAРИК 2941102010) и ex 2941 90 00 (код по TAРИК 2941900020) с произход Индия.
2. Митническата ставка, приложима при нетна цена франко граница на Общността, преди облагане с мито за внос на продукт, произведен в Индия от посочените по-долу дружества, е както следва:
— |
17,3 % за KDL Biotech Ltd, Mumbai (допълнителен код по TAРИК: A580), |
— |
28,1 % за Nectar Lifesciences Ltd, Chandigarh (допълнителен код по TAРИК: A581), |
— |
25,3 % за Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi (допълнителен код по TAРИК: A582), |
— |
30,3 % за Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi (допълнителен код по TAРИК: 8221), |
— |
28,1 % за Torrent Gujarat Biotech Ltd, Ahmedabad (допълнителен код по TAРИК: A583), |
— |
28,1 % за Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh (допълнителен код по TAРИК: A584), |
— |
32 % за всички други дружества (допълнителен код по TAРИК: 8900). |
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби по отношение на митническите ставки.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на следващия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2005 година.
За Съвета
Председател
J. KRECKÉ
(1) ОВ L 228, 21.10.1997 г., стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 461/2004 (ОВ L 77, 13.3.2004 г., стр. 12).
(2) ОВ L 273, 9.10.1998 г., стр. 1.
(3) ОВ С 8, 14.1.2003 г., стр. 2.
(4) ОВ С 241, 8.10.2003 г., стр. 7.
(5) ОВ L 166, 11.6.1998 г., стр. 17, съображение 9.
(6) Уведомление № 1/2002-07 от 31.3.2002 г. на Министерство на търговията и промишлеността на ПИ.
(7) Регламент (ЕО) № 1628/2004 на Съвета (ОВ L 295, 18.9.2004 г., стр. 4 (съображение 13)).
(8) Закон за финансите на Индия 1999 г. удължава прилагането от 2000 г. до 2005 г.
(9) Член 143, параграф 1, букви д) и з) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г., с който се постановяват разпоредбите относно прилагането на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (ОВ L 253, 11.10.1993 г., стр. 1). Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2286/2003 (ОВ L 343, 31.12.2003 г., стр. 1).
(10) Европейска комисия, Генерална дирекция търговия, Directorate B J-79 5/17, Rue de la Loi/Westraat 200, B-1049, Brussels.